balltet er i alt væsentligt blevet bekræftet, om end Forekomsten af Skaller udenfor Skal- 

 bæltet er noget større, end jeg troede. At de er bundliøjnende i en bestemt Sodybde er 

 nu utvivlsomt. 



4. Brunjærnslenens Forekomst i Soen kan kortlægges; dens^Genese maa vistnok 

 i sine Hovedtræk nu siges at være fastslaaet. 



5. Furcsøbundens Dyreliv er vel nu i alt væsentligt kendt; der er i Kap. 6 givet 

 et Forsøg paa at forstaa den ejendommelige Sammensætning, denne Fauna har. 



Det maa bemærkes, at der ikke er taget noget Hensyn til Plantebælterne i Sølle- 

 rød Sø, ligesom den lille Vejlesø ved Holte slet ikke er medtaget i Undersøgelsen. Grunden 

 hertil er denne, at disse Søer i den Grad er paavirkede af Kulturen, at det var menings- 

 løst at studere Plantebælter, og for Vejlesøs Vedkommende ogsaa Dybdeforholdene. 

 Bredderne er overvejende Villahaver, og i Vejleso har i Aaringer Søllerod Kommune 

 ledet Spildevandet ind. 



Der var adskillige Undersøgelser, jeg gerne havde knyttet til Hovedundersø- 

 gelsen og set udført samtidig. Af Hensyn til de botaniske Studier havde det været hel- 

 digst, om der havde foreligget Studier over Søvandets Gennemsigtighed maalt med hvid 

 Skive i de forskelügc Søer. Skal saadanne have Betydning, maatte de udfores regel- 

 mæssig, hver Maaned et Aar igennem. For Furesøens Vedkommende foreligger saa- 

 danne fra ældre Tid. Det vides, at Gennemsigtigheden maalt med hvid Skive i Aarets 

 Løb svinger fra 5 til 9 m (W-L. 1904 p. 25). Furesøen hører til vore klareste Søer, men 

 den staar i saa Henseende tilbage for de alpine, dog ikke saa meget som man er tilbøjelig 

 til at tro. Den er klarere end Bodensoen (4.1 m om Sommeren, 6.7 m om Vinteren), 

 Genfersøen er om Sommeren 6, om Vinteren 15,5 (Forel (1895, p. 418)). Vattern er 

 efter Ekman (1915, p. 157) mærkværdig klar; om Sommeren 14 — 17 m. 



.Jeg havde tænkt mig Muligheden af, at man paa Stationerne, samtidig med at 

 Uodskuddene toges, tillige tog Bundprøver op, der skulde konserveres og anvendes til 

 kemiske Undersøgelser. Desværre lod dette sig ikke gøre. Tiden, der medgik til at tage 

 Lodskuddene, var i sig selv saa lang, at det blev umuligt samtidig at sørge for Optagelse 

 af Bundprover. En Gennemforelse af Planen i saa Henseende vilde have medført, at 

 hele Mandskabet, Guider og Menige, var blevet holdt langt over den dobbelte Tid, noget 

 der formentlig ikke var forsvarligt. 



Det havde endvidere været baade naturligt og ønskeligt, om man som Afslutning 

 paa Arbejdet havde kunnet give en almen Fremstilling af den Maade, hvorpaa hele det 

 mærkelige Søterrain er dannet. 



Det er en mellem Geologer velkendt Sag. at netop det Terrain, som MøUeaaen 

 afvander, hører til dem, der i glacialgeologisk Henseende er allervanskeligst at forstaa. 

 Vel er de geologiske Kortblade over Egnen færdige; men det var netop i dette Terrain, 

 at Danmarks geologiske Undersøgelse paabegyndte Arbejdet; Kort og Beskrivelse 

 er udarbejdet næsten ganske uden Hensyn til Glacialfænomenerne, og uden at de inde- 

 holder noget Bidrag til Løsningen af alle Sporgsmaal vedrorende Maaden, hvorpaa Isen 

 og dens Smeltevandsfloder udarbejdede Overlladeforholdene. 



Har man i Aarevis færdedes i dette i glacial-geologisk Henseende enestaaende 

 interessante Terrain, er det naturligt, at man danner sig en Anskuelse om dets Dan- 



