38 



eu meget væsentlig Del svævende Bundpartikler, livem det uklare Vand skyldes; at 

 det er det uigennemsigtige Vand, der er en af Grundene til, at Planterne, trods den ringe 

 Dybde, ikke er i Stand til at brede sig, saa at Søen ikke gror til, er utvivlsomt. 



Lyngby Sø. 



Kort VI A. 



Størrelse 57.4 ha, H. o. H. 18 m. Den sidste af Molleaaens Søer optager Rlølleaaen 

 i sit vestlige Hjørne; den forlader Søen i det ostlige. Da Vandmassen, Søen modtager, 

 i F^orhold til Søens Størrelse er meget betydelig, har den et hastigt, gennemstrømmende 

 Vand. Soen er overordentlig lav, kun et eneste Sted ud for den sydlige K^yst med Dybde 



J^J^bi/ So 

 Fig. 9. Tværsnit. 



paa 4^ m, men iovrigt næsten overalt paa ca. 3 m, som oftest kun 2V2 m. Omtrent 

 hele Søens Overflade er i Sommertiden dækket med Vegetation. Den gror meget stærkt 

 til. Herom og om de to Øer midt i Søen vil findes nærmere Oplysninger i det botaniske 

 Afsnit (Fig. 9). 



Søllerød Sø, 



Kort VII A 



den mindste af de til Sodistriktet horende Søer, er kun 13.9 ha, H.o. H. 21 m. Det meget 

 lille Tilløb findes i Søens østlige Ende, Afløbet, der falder ud i Vejle So, i den vestlige. 

 Søen er af aflang Form, strækkende sig i Retning ØNØ. Den er i sin sydlige Del om- 

 givet af høje Bakker, der hæver sig til ca. 20 m over Vandspejlet. 



I Forhold til sin Størrelse er den af en dansk Sø at være mærkelig dyb. Maksimal- 

 dybet, der ligger som en jævn Slette omtrent midt i Søen, er 9 m. Sobækkenets Sider 

 er meget stejle, endnu 7 Meter Kurven følger over store Dele af Søen Kysten meget nøje. 

 Omtrent midt paa Søens nordlige Del naar 8 Meter Kurven tæt ind til Land. Ikke mere 

 end ca. 50 m fra Land naar Søen her næsten sin største Dybde. Kun nede i Søens vest- 

 lige Hjørne er den noget mere lavvandet. Paa Grund af de stejle Fald ned imod Sodybet 

 er Vegetationen overalt meget ringe. Naar den ikke er nærrnere beskrevet i dette 

 Arbejde, er det fordi en meget stor Del af Søbredden indgaar i Villahaver og sikkert ikke 

 længere har sit naturlige Præg. 



