42 



De Plantesamfund, som nu navnlig kommer i Betragtning, er, om vi bruger de 

 samme Navne som Warming (1895): 



1. Rørsumpene. 



2. Limnæernes Samfund. 



3. Nereidernes Samfund. 



, 4. Hydrochariternes Samfund. 



1. I vore Søer er Rorsumpenes Bælte (Fig. 10) udviklet saa godt som overalt langs 

 Bredderne paa lavt Vand, og Grænsen for denne Plantevæksts Udbredelse er i Alminde- 

 lighed ved 1 — 2 m Dybde. De fremherskende Planter er: 



Phraçimiles coinmunis Trin. 

 Scirpiis liiciister L. 

 Typlui anfiuslifolia L. 



Disse Arter danner undertiden hver 

 for sig rene Bestande, og man ser An- 

 tydning af Bæltedannelse; men ofte 

 vokser de imellem hverandre. 



Angaaende deres FordeUng er jeg 

 kommen til folgende Resultater, der i 

 det væsentlige synes at være i Overens- 

 stemmelse med, hvad der er fundet i 

 Skarridsø af Warminc. (1897 pag. 176) 

 og i Bodensoeu af Baumann (1911 

 I)ag. 238). 



Phragmiles er den af Arterne, der 

 er mest uafhængig af Vandets Dybde, 

 idet den kan vokse helt paa Land, men 

 til Tider naar ud til en Dybde paa over 

 2 m. Scirpiis og Tijpha er langt mere 

 bundne til en bestemt Dybde af Vandet, 

 nemlig ca. — 2 m Vand. 

 Fig. 10. Furesø; Phragmites begynder et Stykke Pludgmiies synes at vokse bedst 



udenfor Kysten. paa fast Bund; de to andre Arter bedst 



paa blødere Bund. Hvor denne er Dynd, 

 ser man derfor Scirpus og Ti/pha rykke længst bort fra Kysten. Hvor Bunden er 

 stenet eller gruset, som i Reglen paa fremspringende Næs, tager Phragmites gerne Têten. 



Phragmiles og Scirpus synes begge at kunne taale temmelig stærk Brænding, Tijpha 

 derimod ikke. Denne forekommer derfor næsten udelukkende paa Lækyster. At der 

 dog ogsaa er en Grænse for de to førstnævnte Arters Evner til at taale Brænding, ses 

 f. Eks. i Furesøen paa Sydkysten, hvor der aabenbart er noget for stærk Uro for dem. 

 Sivbælterne her, der bestaar af saavel Phragmiles som Scirpus, er baade smalle og kum- 

 merlige at se paa, mangler helt nogle Steder, medens der paa andre Steder ind mod Land 



