49 



De fremtrædende Planter ei 



I. Phi agmites commaiiis 

 Scirpus locust er 

 Typha anguslifolia 

 Nymphæa alba 

 Niiphur luteum 

 Mijrio[)fnjlUini spicaluni 



Ceralophyllum demersum 

 Batrachium circiimalum 

 Polumogeton lucens 



— natans 



— crispus 

 Polygonum amphihium. 



P'orudeii disse 12 Arter findes ogsaa nogle Sumpplanter, der vokser ude i det klare 

 Vand, nemlig: 



II. Carex lasiocarpa 

 — rost ral a 

 Equisetum limosum 

 Heleocharis palustris 

 Menyantlies trifoliata 

 Ranunculus Flanunula, 



samt nogle Vandplanter, der kun forekommer et enkelt Sted blandet mellem andre Planter: 



III. Slratiotes aloides 



Potamogeton zosterifulius 

 Elodea canadensis 

 Char a s p. 



I det hele er det altsaa faa Arter, der huses af denne So. 



Rtjrsumpene danner et sammenhængende Bælte langs hele Kysten med Undtagelse 

 af Nordkysten, hvor Planterne er fjernede ved Menneskets Indgriben. Ofte danner de 

 enkelte Arter næsten rene Samlag, undertiden optræder blandede Bevoksninger. 



Den Dybde, hvortil Rørsumpene naar ud, er i den storste Del af Søen omtrent 

 den samme, nemlig ca. 2 m. 



I den vestlige Ende af Søen er Rørsumpenes Samfund smalle, 10 — 20 m brede 

 eller endog næsten manglende. Dette er saa meget mere overraskende, som Dybden i 

 dette Parti af Søen næppe overstiger 1 m. Man kunde da have ventet, at Rorsumpens 

 Planter vilde kunne brede sig ud over hele denne Del af Søen; men det er altsaa slet 

 ikke Tilfældet. Man ser bl. a. heraf, at Dybden af Vandel ikke er den eneste Faktor, 

 der bestemmer, hvor langt ud Planterne kan trives. 



Aarsagen til det nævnte Forhold vil jeg gerne söge i Bundens BeskalTenhed. Denne 

 er netop i Bagsværd Søs Vestende ejendommelig. Det viser sig, at den er blod og bestaar 

 for storste Delen af sorte, gamle Plantedele, der er ufuldstændig forraadnede, torve- 

 agtige. Muligvis har vi her Grunden til Sivenes daarlige Trivsel; men jeg tor dog ikke 

 udtale noget sikkert derom. 



Paa den østlige Kyst er Scirpus næsten eneraadende og danner et meget bredt 

 Bælte. Kun inde langs med og til dels helt oppe paa Land trælles Pluaginites, der til 

 Gengæld her er meget høj og kraftig. 



D. K. I). Vldciisk. Sclsk, Skr , nutui vldcnsk. og mulln.Mn. Afd., 8 Kxkkc. III. 1. 7 



