76 



Materiale, dels paa den første Findeplads, men desuden paa mange andre, der laa spredt 

 langs alle Søens Kyster. Den er i Virkeligheden en meget hyppig forekommende Plante, 

 men den synes ikke at vokse over store Arealer i sluttede Bestande som f. Eks. C.jubala. 

 Den ledsager ofte Tolypellopsis stellirjera og findes paa samme Dybder som den (cfr. 

 Tab. A og C). Kønsorganer forekommer ofte. 



Chara cerafophylla Wallr. er paa mange Steder i Bæltet uden for Scirpus-Phrag- 

 miies-Bæltet og paa en Dybde af nogle faa m den dominerende Plante. Paa større 

 Dybder forekommer den gerne mere spredt. Udenfor Rørene vokser den fra 1,5 — 7 m, 

 men den optræder ogsaa, hvor Plads findes, og ofte ganske nær Vandlinien, mellem Rørene 

 og Stenene. Det er saaledes Tilfældet i Kollekolle-Bugten. Paa saadanne Lokaliteter 

 er Planten naturligvis meget kort, af tæt sammentrængt Vækst, stærk inkrusteret og 

 uden Torne, ofte fruktificerende. Denne Vækstform er af forskellige Forfattere blevet 

 kaldet hiimilis eller microptila. Saavel Han- som Hunplanter er fundet paa adskillige 

 Steder i Søen. 



Ifølge Lange (p. 789) er Arten paavist i Furesø af Lyngby og Vahl; ifølge Mor- 

 tensen (p. 78) er f. microptila A. Br. fundet i Furesø i Mængde paa Sydøstsiden. 



Chara jubata A. Br. Denne karakteristiske og let kendefige Art er hidtil ikke fundet 

 andetsteds i Danmark; ligesom C. dissoluta er den nær beslægtet med C. contraria. 

 Bladene er meget korte, undertiden næppe synlige. Den blev ofte fundet paa Vest-, 

 sjælden paa Østsiden. Adskillige Gange fandtes Kimplanter endnu med Sporen siddende 

 paa. Forekomst 3 — 7 m. Arten kendes fra Tyskland, Sverige og Rusland. Migula 

 (p. 426) skriver, at den hidtil kun er blevet paavist i det baltiske Omraade. 



Chara contraria A. Br. Denne Art varierer særdeles meget baade med Hensyn 

 til Størrelsen, fra meget spinkle Former til mere robuste, som ogsaa i anden Henseende, 

 særlig i Antallet af Cortex-Cellerne (Migula p. 434); netop dette er meget ofte Tilfældet 

 i Furesø. Den er hyppig paavist fruktificerende. Arten er almindelig i de forskellige 

 Dele af Søen. Dybde indtil 7 Meter. 



Chara rudis A. Br. er ligesom Chara ceraiophijlla en af de kraftigste C/ioro-Arter. 

 Den er en nær Slægtning af C. hispida, fra hvilken den adskilles ved at have de secun- 

 dære Cortex-Celler fremspringende. Paa mange Steder, mest paa lavt Vand, hovedsage- 

 lig i 2 — 4 m's Dybde, danner den vidstrakte submerse Enge, ofte voksende sammen 

 med C. ceratophylla. Det er saaledes som ovenfor omtalt Tilfældet i Lille Kalv, Store 

 Kalv og Kollekolle-Bugten. Cortex-Cellerne er ogsaa hos denne Art variable i Antal. 

 I Stedet for det typiske Antal, d. v. s. dobbelt saa mange som Bladene, en stor og en 

 lille skiftevis, findes ofte to smaa skiftende med en stor. Seksualorganer findes i Alm. 

 ikke i Furesø. Selv om den findes mindre ofte end de fieste andre Characeer, danner 

 den dog paa Grund af sin Individrigdom en væsentlig Del af Soens Vegetation. Dybde 

 indtil 7 m. 



Chara aspera (Dethard) Wildenow findes ganske overvejende paa lavt Vand i Furesø. 

 Ofte' er den kun dækket med faa cm Vand. Paa nogle Steder, f. Eks. fra Hjortholm til 

 Biologisk Laboratorium, har den sit typiske Udseende; saavel Han- som Hunplanter 

 er til Stede. Paa andre Dele af Kysten, f. Eks. ved Kaningaarden og langs Stavnsholt- 

 Kysten, optræder den i næsten uigenkendelig Skikkelse; det er nærmest kun ved Hjælp, 

 af de smaa hvide, knoldformede Hibernakler, at den kan genkendes. Denne Form har 



