110 



port af Skallerne langs Bunden 1 Retningen indefra og udefter at være ikke alene den 



sandsynligste, men ogsaa den eneste mulige Forklaring. 



For at der kan have fundet en Transport Sted, maa der dog ogsaa kunne paavises 

 Kræfter, der har været i Stand til at udfore denne Transport; men disse er det vanske- 

 ligt at finde. Det kunde tænkes, at Bundstromme og maaske ogsaa [bølgeslaget kunde 

 bevirke eller være medvirkende ved en saadan Transport. Bevægende Kræfter af denne 

 Art kendes nemlig fra andre Søer. Forel (1892 — 1904, pag. 278 — 82) angiver saaledes 

 for Genfersøens og en lille Moræneso's Vedkommende at have iagttaget Bundstromme, 

 der gaar i modsat Retning af Vinden, og som skyldes den Onisla-ndighed, at Vandet 

 stemmes op i Soens Vindside, hvorved fremkommer TrykdilTerenser, der udlignes ved, 

 at Vandet i de dybere Lag fores tilbage til Læsiden af Soen. Disse Strømme kan i Genfer- 

 søen gaa ned til 10 — 30 m om Sommeren og til 200 — 300 m om Vinteren, og de har der 

 en meget betydelig Kraft. Ogsaa i Vattern gaar der til visse Tider kraftige Bundstromme 

 (Ekman 1915). Lignende Strømme kunde tænkes at forekomme i Furesøen. Da imid- 

 lertid Vinden i Genfersøen og i Vattern har en langt større Flade at virke paa end i Fure- 

 søen, vil Bundstrømme i den sidstnævnte Sø langtfra kunne bhve saa stærke, men sikkert 

 stærke nok til at flytte lettere Skaller. I samme Arbejde angiver Forel, at Bølgeslags- 

 linier i Sandet ses ned til lOm's Dybde i Genfersøen. Saa langt kan altsaa Bølgernes 

 Indflydelse paa Sandet spores. At Virkningerne af Bølgebevægelsen, selv om Bølgerne 

 er smaa, kan gaa endnu dybere, maa man formode efter en Angivelse hos Krümmel 

 (1902): Brødrene Weber har ved Eksperimenter godtgjort, at meget ringe Bevægelse 

 endnu kunde spores i en Dybde, der var 350 Gange saa stor som Bølgehøjden, saaledes 

 at Bølger paa kun 8 cm's Højde var tilstrækkelige til at sætte en Vandmasse paa 30 m's 

 Dybde i Bevægelse. Hvor høje Bølgerne kan blive i Furesøen vides — saa vidt mig 

 bekendt — ikke, og heller ikke ved man, om de smaa Bevægelser, Vandpartiklerne ud- 

 fører paa 8 — ^13 m's Dybde som Følge af Bølgebevægelsen i Overfladen, er tilstrækkelige 

 til at transportere Skallerne. Dog maa man betænke, at Skallerne føres udefter, og at 

 de er aflejret paa en, undertiden endog stærkt skraanende Bund. Paa en saadan kræves 

 der naturhgvis langtfra den Kraft til at flytte Skallerne som paa en jævn Flade. 



Til det ovenfor anførte er der dog at sige følgende: Der er endnu aldrig i Fure- 

 søen iagttaget Strømme af Betydning, og den ovenfor omtalte Bevægelse i Vandet for- 

 aarsaget af Bølgebevægelsen vil maaske nok kunne flytte lette Skaller, der ligger paa en 

 Skraaning, men ikke tunge Unio- og Anof/orj/o-Skaller, der tillige ofte sidder fast i den 

 bløde Bund. Vi er derfor henvist til at søge en anden Forklaring paa Dannelsen af Skal- 

 aflejringerne. En saadan har jo nu Dr. Wesenberg-Lund (pag. 27) givet, idet han 

 blot har modificeret sin tidligere Forklaring noget: 



Skalaflejringerne er dannet af Skaller, som stammer fra Mollusker, 

 der har levet paa dette Sted. Naar Skalaflejringerne nu ligger uden for 

 Molluskernes Udbredelsesomraade, skyldes det, at der enten har fundet 

 en Forandring af Søens Vandstand Sted, eller at der er foregaaet en 

 Forandring i Søens fysiske og kemiske Forhold, saaledes at Molluskerne 

 tidligere havde en større bathymetrisk Udbredelse end nu. Begge Slags 

 Forandringer har sikkert fundet Sted; man maa saaledes antage, at Vandstanden i Søen 

 tidligere har været lavere, og at Vandets Gennemsigtighed og Iltmængde har været 



