118 



Den tredje Art, P. miliiiin Held, skal have 5 afledede Former: C. urinator Cless., 

 quadranguluin Cless., aspcri Cless., fragillimiim Cless. og miliolmn Cless. Af disse findes 

 de to sidste paa mindre Dybder, henholdsvis paa 30 — 40 m og 55 m ; de andre tre spænder 

 over et storre Omraade, nemlig ca. 25(50) — 200 m. 



De fra P. ilalicuin Cless. afledede P. locainense Cless. og liiganense Cless. kommer 

 ikke i Betragtning her, da Bredformen (P. italiciim Cless.) ikke forekommer i Furesoen. 

 Alle disse Afledninger er dog i hoj Grad usikre, og hele dette Sporgsmaal trænger til en 

 grundig Undersøgelse. 



Fælles for Furesoen og Søerne i Alpe-Omraadet er, at Individantallet i det store 

 og hele tiltager med Dybden, medens det gaar omvendt med Artsantallet. I Vattern 

 er Forholdet noget anderledes, idet Maksimalhyppigheden for P. pusilliiin Jen. ligger 

 omkring 60 m (den gaar ud til 120 m), medens de andre Pisidier kun lever mellem 15 m 

 og 40 m. 



Som det vil ses af ovenstaaende Oplysninger om Molluskernes bathymetriske Ud- 

 bredelse i de europæiske Søer, er det særlig Dybvandsformerne, man har studeret; der- 

 imod mangler i hoj Grad Angivelser for Bredformernes Vedkommende (navnlig gælder 

 det for Unio og Anodonla); disse har man skænket alt for lidt Opmærksomhed. Naar 

 saaledes Clessin (1873) bemærker, at Sneglene i de øvre bayerske Søer kun gaar ud til 

 2 m og MusHngerne {Unio og Anodonla) ikke uden for 4 m, lyder dette meget usand- 

 synligt; disse mærkelige Angivelser beror vel derpaa, at han ikke har haft Lejlighed til 

 at foretage omfattende Skrabninger. 



