141 



(1er h;ir on overordentlig ilde Lugt. Sigtes denne Bund paa grov vSigte, viser den 

 sig al indeholde uhyre Masser af Phmtetrævler, der endnu hist og her, særlig oppe 

 i Fiskebækbugten, findes noget udenfor Vegetationsbæltel. Det naar dog kun sj;elden 

 ud i det egentlige Skalbælte. Paa visse Steder, f. Eks. paa Skraaningerne af Bankerne 

 midi i Soen optræder disse Plantelrævlor kun i mindre Grad. Dyndet er her fint 

 pulveriseret Slam, iblandet talrige Kalkparlikler. Sigtes dette Slam, og torres det, 

 viser det sig at indeholde uhyre Mængder af Characeefragmenter, Kalkror — 1 cm 

 lange, vistnok overvejende hidrorende fra Tolijpcllopsis, Characeefrugtcr i næsten 

 ufattelige Masser, dels med, dels uden Kalkbelægninger, Skalrester af Muslinger, Co- 

 lumella af Liinnæa, Laag af Bilhynia og hele Skaller af Pisidier og Ostracoder. 

 Hist og her findes indblandet Dækvinger af Hæinonia, Planaria-Kapsler, samt Fiske- 

 skæl. ß(7/i//niö-Laagene kan paa visse Lokaliteter, maaske mest lige udenfor Vege- 

 tationen, være tilstede i saa store Mængder, at en sigtet Prove næsten ikke synes 

 at iiideliohle andet. 



Beliagter man Vegetationskortet over Fureso, vil man se, at den punkterede 

 Linie angiver Vegetationens yderste Grænse. Det udenfor Linien beliggende vegeta- 

 tionslose Areal er efter Generalstabens Opmaaling 533 ha. Da Furesoens samlede 

 Areal udgør 935.8 ha., forholder den vegetationsdækkede Del sig til den vegetationsfri 

 som ca. -'5. Man vil se, at en meget stor Del af det plantebevoksede Areal nd- 

 gores af Store Kalvens vegelaliuiisdækkede Slette. For Soens samlede Thermik og 

 Kemi spiller den sikkert den storsle Rolle. Ulykken er kun den, at denne næ'ppe kan 

 udtrykkes i Tal. Der kan kun henledes Opmærksomheden paa, at Bugten dels maa 

 have Betydning som varmeproducerende Faktor, dels ved sin rige Vegetation baade 

 som iltproducerende og under Kulsyrcassimilationen som kalkudfældende Faktor. 



Over disse undersøiske Enge med deres hvidgraa kalkholdige Bund rorer sig 

 altsaa det Dyreliv, som vi nu skal søge al skildre i det folgende. 



Der er i det folgende ikke taget Hensyn til Protozoer og Neinaloder. Fersk- 

 vandets Protozofauna trænger herhjemme i høj Grad til Bearbejdelse. Det samme 

 gælder om vore større Søers fri tie ven de Nematoder. 



Spongozoa. 



Spongillidæ. 



Sponf/illa frayilis Leidy. Ude i Randen af Tolijpellopsis-Bæltet paa 7 m har jeg 

 udfor Laboratoriet en eneste Gang faaet en overordentlig blod Svamp op. Den be- 

 klædte Tolypellopsis som lysegraa, svagt brunlige Masser, aldrig større end c. 3 cm 

 lang og paa det tykkeste Sted c. 1 cm i Diam. Formen var kølle- eller tenformet. Den 

 lysegraa Farve, den blode BeskalTenhed, samt Manglen af INIikrosklerer bevirker, at 

 jeg henfører disse Kxemplarer til denne Art. Da Arten paa dette Sted ikke syntes 

 at danne Gemmulæ, er Bestemmelsen tvivlsom. 



Ephydatia fluvialilis (L.) forekommer enkeltvis i smaa Kolonier paa Grene, der 

 er taget op fra 4 m i Store Kalven. I uhyre Mængder i store Kolonier findes den 

 i den inderste Litoralzones ydej-ste Del paa Phraginiles og Sten. 



