150 



Normalt anvender den Sandkorn, der i Antal af mange Hundretler kittes tæt til hver- 

 andre i eet Lag; paa den Vis frombringer den i Alm. Rørets Vinger. Spiller Tilfældet 

 Larven Bithijnia-Laag i Hænde, anvendes disse dels til at opbygge selve Røret, men 

 desuden bruges de til at danne Vingerne; den anvender hertil kun c. 10 — 20 Stykker. 

 De flade Rør, der har biologisk Værdi inde paa Brændingskysten, har næppe Spor af 

 biologisk Betydning ude paa dybere Vand, hvor alle andre Phryganerør er cylindriske, 

 og hvor ingen Form viser nogen af de Karakterer, der er ejendommelige for Bræn- 

 dingsdyr. Alligevel maa Larven herude selv med ganske unormalt Bygningsmateriale 

 bygge sine Vinger. Udover den en Gang vedtagne Form for Rørtype kan Larven 



altsaa ikke komme; den være 

 nok saa meget kommet til 

 Verden paa en Lokalitet, hvor 

 den til specielle ydre Kaars af- 

 passede Rortype ingen biologisk 

 Værdi har. 



Det er ejendommeligt at 

 træffe denne Art som konstant 

 Beboer af saa store Dybder. 

 Æggene lægges inde paa Sand- 

 flader, hvor de store Kugler 

 om Sommeren er i stadig rul- 

 lende Bevægelse. Gelemassen, 

 de ligger i, er klæbrig, og snart 

 er den omgivet af en Sand- 

 skorpe, der gør den mindre og 

 mindre bevægelig. Den flader 

 sig ud og Hgger nu mere fast 

 paa Sandet. Maaske fores disse 

 rullende Kugler, kort efter at de 

 er lagt, med Bølgerne udad 

 over større Dybder. Ogsaa Ek- 

 MAN (1915 p. 342) omtaler Mo- 

 lanna i Vattern fra 15—17 m. 

 Mystacides. Over Sivskovene i Eftersommeren o])forer hvert Aar Mystacides 

 nigra L. og longicornis L. deres luftige Danse. Mærkelig nok har jeg aldrig kunnet 

 linde Larverne i større Antal, men tænkte, at en Undersogelse fra 4 — 7 m vilde bringe 

 dem frem i Mængde. Dette har den imidlertid ikke gjort; Larverne er stadig kun 

 fundet enkeltvis, ikke i det store Antal, man burde vente. 



Jeg maa formode, at de lever ved Randen af Sivbælterne. Deres Rør, der er 

 let kendelige, fordi der til det aim. Leptoceriderør er føjet en eller to Smaapinde, 

 længere end Røret og parallelt med dettes Længdeakse, findes nu og da ude paa 5 — 

 7 m, men de er næsten altid tomme. 



Leplocerus. Adskillige Leptocerider lever øjensynlig konstant ude paa 4 — 7 m 

 Vand; deres lange, sylformede Rør er her ganske almindelige. Larverne lader sig i 



Fig. 53. Molanna anguslnta. Overste Linie. Roret bygget 

 af Sand. Dyrene fra Furesøens Brændingszone. 



Nederste Linie. Røret overvejende bygget af Laag af 

 Bilhynia tentaculata. Dyrene fra 6 — 10 m. Nat. St. Fot. af 

 Docent Stamm. 



