222 



14 



ved Arbejdet ligefrem kunne beregnes som Differensen mellem Arbejds- og Hvile- 

 værdierne. Men i langt de hyppigste Tilfælde vil der være en ikke uvæsentlig For- 

 skel paa Hvileværdierne før og efter Arbejdet, og det er i saa Fald ikke umiddel- 

 bart indlysende, hvorledes disse Størrelser skal anvendes. Vidste man noget om, 

 hvad der er Aarsag til denne Forandring af Hvileværdierne, vilde man rimeligvis 

 deri have et Holdepunkt for Beregningen, men til at begynde med ved vi intet som 

 helst herom. Der er flere Beregningsmaader mulige, men formodentlig dog kun een, 

 der er den rigtige, og det gælder da om at finde den, der har den største Sandsyn- 

 lighed for sig. 



Af selve de i Tabellerne foreliggende Tal lader sig næppe noget udlede; Tal- 

 rækker giver ikke et anskueligt Billede af, hvorledes en Proces forløber. Netop der- 

 for har jeg sammenstillet Forsøgsresultaterne tabellarisk efter Teksten ; her kan En- 

 kelthederne efterses af den, for hvem de har Interesse. Til Lettelse for et saadant 

 Eftersyn er Resultaterne for hver af de tre Fp., L, N og P, opførte for sig, og hvert 

 enkelt Forsøg er mærket med et af disse Bogstaver og desuden med et Løbenum- 

 mer, der angiver den kronologiske Orden af de med hver Fp. udførte Forsøg. Af 

 disse Løbenumre vil det ses, at nogle enkelte Forsøg er udeladte; det er uden Und- 

 tagelse Tilfælde, hvor det ikke lykkedes Fp. at overholde Instruktionen, saa at man 

 faktisk ikke véd, hvad der egentlig er niaalt. Alle de øvrige Forsøg er opførte og 

 skal i det Følgende omtales; Henvisning til Tabellerne sker ved Angivelse af et 

 Bogstav og Løbenummer, f. Ex. N. 11, hvorved det paagældende Forsøg let findes. 



Medens der altsaa som sagt vanskelig kan ses noget af Tabellerne, forandrer 

 Sagen sig straks, naar Resultaterne optegnes grafisk. Jeg har derfor overall, hvor et 

 eller andet Forhold skulde belyses, benyttet grafiske Fremstillinger, og disse er kon- 

 struerede paa samme Maade; som typisk Exempel anføres her Fig. 3. Den fremstiller 

 de fire sammenhørende Forsøg: N. 4, N. 5, N. 8 og N. 9. Som Abscisse er overalt an- 

 sat Tiden i Minutter; Ordinaterne er forskellige for de forskellige Kurver. Den 

 øverste, R, angiver Aandefanget, og Ordinaterne er her de i Tabellerne opførte 

 cm-ys. De to næste Kurver angiver den optagne Ilt, 0^, og udskilte Kulsyre, CO^. 

 Ordinaterne er her ligeledes Tabellernes cm'/s; Kurverne er iøvrigt indtegnede saa- 

 ledes, at deres Ordinater har samme Nulpunkt, saa at ikke blot Iltoptagelsens og 

 Kulsyreudskillelsens Forløb under Forsøget, men ogsaa disse Processers indbyrdes 

 Forhold fremgaar af Tegningen. Saaledes ses af N. 4, at der i Hvileperioden før 

 Arbejdet pr. Sek. er udskilt paa det nærmeste 0,5 cm.-' mindre CO^ end der er op- 

 taget Og. Den nederste Kurve angiver det udførte Arbejde; her er Ordinaten natur- 

 ligvis afhængig af Arbejdets Art og skal nærmere blive angivet paa hvert enkelt 

 Sted i det følgende. 



Med Fig. 3 for Øje kan de forskellige mulige Beregningsmaader af Stofskifte- 

 forøgelsen under Arbejdet diskuteres med Udsigt til et rimeligt Resultat. Som le- 

 dende Tanke mener jeg herved at maatte fastholde, at den Beregningsmnade har 

 størst Sandsynlighed for at vare rigtig, der for de enkelte Arbejdsperioder fører til saa 

 vidt mulig lige store Stofskiftetilmekster under Forudsætning af tilnærmelsesois konstant 



