252 



44 



Tabel 2. 





Tælning, Regning 



Udenadslæren af Ramser 



Optæl- 

 ling af 

 e'er 



Addi- 

 tion 



Multiplikation 



8 St. 



12 St. 



16 St. 



20 St. 



24 St. 



32 St. 



2-cifr. 



3-cifr. 



L. 



1911 



0,266 

 0,317 



0,563 

 0,177 



0,647 





0,644 

 0,420 



0,576 

 0,645 



-o 'S 



1,177 

 1,117 







1917 





0,216 





0,253 

 0,357 















N. 



1911 

 1917 





1,23 



1,28 





1,26 

 0,72 



1,17 



0,96 



1,48 

 1,38 



1,59 

 1,18 





1,55 

 1,52 



0,150 

 0,266 



0,257 

 0,903 







0,461 



0,447 0,500 



0,617 



0,649 





holdsvis lidt mere Kulsyre end i Hviletilstanden, men det er gennemgaaende ret 

 ubetydeligt og finder ikke engang altid Sted. End ikke i de Forsøg, N. 11 og P. 16, 

 hvor Kulsyremængderne nærmer sig til de af Becher og Olsen fundne, stiger 

 Respirationskvotienten saa stærkt, at Udluftning af Kulsyre kan have nogen større 

 Indflydelse paa Resultatet. Som almindeligt Resultat kan man derfor sikkert fastslaa: 



Kiilsijretilvæksterne ved aandeligt Arbejde skyldes kun i ringe Grad en Kulsijre- 

 ndluftning, om denne end kan have en væsentlig Andel i, at de fundne Kulsyreværdier 

 er noget mere variable end de tilsvarende Iltværdier. 



Til Forklaring af de store Kulsyretal ved Becher og Olsen's Maalinger bliver 

 saaledes kun den Mulighed tilbage, at Fp. har været for ivrige, anspændt sig for 

 stærkt for at naa de bedst mulige Resultater. Det er ogsaa højst sandsynligt. Man 

 anede dengang ikke, om der kunde komme noget ud af Forsøgene, og der har 

 følgelig hos de interesserede Fp. været en ikke ringe Spænding. Den har ganske 

 manglet ved de her foreliggende Forsøg, der kun havde til Formaal at finde nøj- 

 agtige Tal for de paa Forhaand kendte Fænomener; derfor er vore Værdier meget 

 lavere. Det er saaledes Skæbnens Ironi, at Becher og Olsen ved sine Forsøg ikke 

 kunde paavise Muskelspændingernes Indflydelse, fordi den var altfor stor. 



Stofskiftets Afhængighed af Trætheden. 



Træthed er den Forandring, som selve Arbejdet medfører i et arbejdende Or- 

 gan; den ytrer sig som oftest saavel fysisk ved Træthedseffekten, en Nedsættelse af 

 Arbejdsydelsen, som psykisk ved Træthedsfølelsen. Naar Talen er om aandeligt Ar- 

 bejde, maa der skelnes skarpt mellem disse tre Momenter: Træthed som selve Or- 

 ganets fysiologiske Forandring og dennes ydre og indre Virkning. Ved Muskelarbejde 

 synes de tre Momenter altid at være nøje forbundne; med Trætheden følger altid 

 en Træthedseffekt, en efter Omstændighederne større eller mindre Formindskelse af 



