KONGL. S\'. ^'I•:T. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND. 13. N:0 I. 11 



af det i densamma varande bandet, a. Man ser följande lager: ytterst epidermislagret, 

 cj), hvilket längre ned mot basen innehåller talrika nässelorgan, oeh äfven bekläder hela 

 den öfriga delen af polypariet. Under detta lager förekommer det egentliga sareosom- 

 lagret, sar, rikt på inlagrade kalkspicula, ksp, som dock icke intaga det helt och hållet, 

 utan endast dess mellersta del. Närmast inåt finner man ett längsgående muskellager, 

 i genomskärning visande talrika veck, och innanför detta ett annat muskellager, af 

 ringformiga muskler, rni. Några af dessa muskler fortsätta sig in* i det stjelken de- 

 lande bandet, och blifva der starkare och tydligare. Innerst beklädes röret af etttunnt 

 lager, innehållande talrika korn af kolsyrad kalk, kk, och detta lager bekläder äfven 

 det inre rörbandet. Genomskärningen af detta band åter visar, fig. 15 a, i sitt inre, ett 

 lager af bindväf, hv, med spindelformiga celler. Vid sidorna af detta löpa de från 

 stjelkväggarne kommande musklerna, fvni, hvilka på figuren, för tydlighets skull, äro 

 färgade röda. Ytterst ses det omnämnda lagret med kalkkorn, hvilka, sparsammare vid 

 kanterna af bandet, tilltaga i mängd mot detsammas midt. Fig. 1 6 visar ett längd- 

 snitt af stjelken; bokstäfverna hafva samma betydelse, som i föregående figur. Fig. 14, 

 visar en del af sjelfva stjelkbandet, sedt från en af dess tvänne ytor. I midten löpa 

 uppifrån och nedåt talrika längsmuskler, genomkorsande bindväfslagret. På si- 



dorna af dessa synas två uppifrån och nedåt gående fält med små runda kalkspicula, 

 kk, hvilka för det oväpnade ögat visa sig som två i midten af bandet löpande hvita 

 breda linier. Vid tvm synas de tvärs igenom bandet gående musklerna, hvilka förena 

 sig med stjelkens inre muskellager b och rm. Mellan dessa muskler, tvin, synas talrika 

 öppningar, öp, i membranens bindväfslager, hvilka tillåta den i röret varande flytande 

 massan, att öfvergå från den ena längskanalen till den andra. Vid b synas delar af 

 rörväggen i längdgenomskärning, nämligen de begge muskellagren. Det inre af dessa 

 visar, likasom förut det yttre eller längsmuskellagret, i genomskärning ett veckadt ut- 

 seende. Stjelkens och det i skifvans midt befintliga kanalsystemets väggar visa i mor- 

 fologiskt hänseende en stor öfverensstämraelse, och synas äfven endast vara olika delar 

 af en och samma bildning. 



Det i polypariets inre fördelade kanalsystemet består af två slags kanaler: dels 

 centrala, eller för hela polypariet gemensamma, samt dels laterala, som intaga större 

 delen af polypariets skifva. De laterala kanalerna åter äro af två slag: dels hufvud- 

 kanaler eller de särskilda djurhusen, och dels bikanaler, som sammanbinda djurhusen 

 med hvarandra. 



De centrala kanalerna är fyra, och af denna motsvara två och två hvarandra i 

 anseende till läget. De kunna äfven delas i hufvudkanaler och bikanaler. De centrala 

 hufvudkanalerna äro två, och uppkomma derigenom, att polypariets stjelk och en del 

 af dess skifva delas i tvänne hälfter, utefter hela längden, genom det ofvan beskrifna 

 i stjelken befintliga bandet, fig. 20, 21, 22, 24. Detta är så beläget, inuti stjelken, att 

 om denna böjes upp, från sin naturliga vertikala ställning, tilldess han kommer i samma 

 plan med skifvan, samt emellan de njurlika fiikarna, så ligga bandets breda yta, och 

 skifvans båda breda ytor i samma plan. Ofvannämnda två hufvudkanaler uppstiga från 

 stjelken inuti skifvan, och dela sig der på det sättet, att den undre kanalen löper ned 



