KONOL. SV. VET. AKADEMIKNS HANDLINGAR. HAND. 13. N:0 8. 



9 



Från den större af sjöarna flyter en liten rännil ut till iiafvet. Uti densamma 

 växer pä stenar i stor ymninhet Hypiim ochraceum och ntnied dess bräddar pä nä/rot 

 dyi;>; af aniinaliska ämnen mättad botten llyijiium cordifolium, H. Kneitfii och strami- 

 neum, Splachnnm Wormskjc^ldii o(di vasculosiim, Mnium affine och liryum cyclophyllum, 

 och pä trampad mark vid gångstigar och kring byggnaderna iir Hy[)nuui Kneitfii var. 

 strictnm allmän jemte Bryum argentnm och Ceratodon purpiireus. 



^■ egetationen närmast kring kolonien Jacobshnvn söderut på bergen mot isströra- 

 mv.w och på ängarna och i myrarna mellan dessa öfverensstämmer hufvudsakligen med 

 den på likartade lokaler vid (-laushavn. 1 kärr åt söder växa Jungerm. anomala, Hyp- 

 iium trifarinm och Cinclidium subrotundum. Den vik, som bildar hamnen, begränsas 

 innerst af fuktiga klippor med Barbuhi mucronifolia, Desmatodon latifolius, Weissia 

 crispula, Dicranum Blyttii, D. hyperboreum, Amphoridium la})i)onicum, Bryum pallescens, 

 Webera longicoHa, Mniura orthorhynchum, Grimmia torquata, Hylocomium splendens, som 

 jemte Ilypnum uncinatum, Aulacoranium turgidum och Dicranum fuscesccns bildar huf- 

 vudvegetionen, Hypnum revolutum, rugosum och callichroum, Orthotrichiim groenlan- 

 landicnm jemte Killiasii och Brachythecium trachypodium i klippspringor. På afsatser, 

 der snön länge qvarligger, träffas Orthothecium cliryseum, Bryum oeneum, Scapania 

 nndulata, Leptotrichum flexicaule och uti bäcken, som nedflyter från klipporna, Hypnum 

 alpestre ocli Jungermannia cordifolia. På klipporna på andra sidan viken växa Enca- 

 lypta rhabdocarpa, Myurella apiculata och julacea, Tortula fragilis och Orthothecium 

 strictum. Hnfvudvegetationen i den stora myr, som ligger nordost om Jacobshavn, ut- 

 göres af Aulacomnia, Sphagnum squarrosum, fimbriatuni, acutifolium, recurvum och 

 Lindbergii, Dicranum palustre var. juniperinum och i de mörka klyftorna åt öster af 

 Dicrana, Andreaoa och lefvermossor. — Vid den gamla husplatsen Sermermiut, nära 

 invid isströnimen, växte på ruinerna samma arter som på öfriga dylika lokaler; så äf- 

 ven på det plana fältet med glacial-lera derbredvid, hvarest finnas Funaria hygrome- 

 trica var. arctica, Bryum purpurascens, Brownii och nitidulum. 



Fjorden lllartlek har mera högfjellskarakter. På de torra klippvallarna nära stran- 

 den innerst i viken förekomma Bryum arcticum och arcliangelicum, Zieria demissa, 

 Canipylopus Schimperi, Leptotrichum glaucesscens, Encalypta rhabdocarpa och Desma- 

 todon systylius. I en gräsbeväxt dalsluttning, lik Lyngmarken vid Godhavn, utgöres moss- 

 vegetationen af Brachythecium salebrosum, Hypnum Kneitiii, Philonotis fontana, Webera 

 Ludwigii, Timmia austriaca, Scapania nndulata, Sarcoscyphus Ehrharti, Jungermannia 

 albescens och uti sjelfva bäcken växa Hypnum arcticum och polare och Grimmia apo- 

 cari)a. Vid 800 — 900 fots höjd i kalla dalklyftor som leda upp på platån, öfverdraga 

 mörkt färgade arter klipporna, stenarna och marken, nemligen Sarcoscyphus revolutus, 

 Jungermannia divaricata var. incurva, Racomitrium fasciculare och microcarpum, Grim- 

 mia torquata och elongata, Andreac^a petrophila, Dicranum Blyttii och Weissia crispula. 

 Vid foten af snöfälten bildar Hypnum uncinatum hufvudmassan af vegetationen och 

 jemte denna Pogonatum alpinum, Gymnomitria, Webera Ludwigii, Hypnum stramineum 

 och cxannulatum. Vid en höjd af 1000 — 1200 fot utgöres hufvudmassan af mossvege- 

 tationen af Aulacomnium turgidum, Racotrium lanuginosum och Conostomum boreale. 



K. Vet. Akn.l. Han. 11. B. l:i N:o 8. 2 



