4 



ROBERT RUBENSON, NEDERBÖRDSMÄNGDEN I SVERIGE. 



tare tidsperiod vara af intresse, såväl för besvarandet af de teoretiska frågor, som angå 

 nederbördens uppkomstsätt, som ock för dess jemförelse med årsvexten. Af detta 

 skäl har jag uppställt Tab. II, i hvilken nederbörden på de särskilda orterna angifves för 

 hvarje månad under de särskilda observationsåren jemte totala nederbörden för hvarje 

 år. Sistnämnda årssummor äro särskildt egnade att gifva en tydlig föreställning om 

 gränsorna för den årliga nederbördsmängdens variationer. 



Månadssummorna hafva erhållits genom direkt summering af de uti »Meteorolo- 

 giska Iakttagelser i Sverige» publicerade tal och dessa summors förvandling till Franskt 

 mått. För åren 1868 — 72, för hvilken tid den borgerliga månadsindelningen blifvit 

 öfvergifven och ersatt genom en publikation efter femdagsmedia, hafva alla de till en 

 och samma station hörande nederbördstal, som befinna sig på samma sida i nämde 

 arbete, blifvit hopadderade och summan ansetts såsom månadssumma. Någon egentlig 

 olägenhet af detta sätt att beräkna månadssummorna för en viss följd af år torde knap- 

 past uppstå, då alla stationerna blifvit på samma sätt behandlade, till följd hvaraf en 

 jemförelse dera emellan bör leda till samma resultat, som om verkliga månadssummor 

 användts. Detta gäller strängt taget endast om talen i Tab. II. Beträffande åter de 

 ur en längre serie härledda månadsmedia, som i Tab. I meddelas, så torde ej heller 

 i allmänhet något origtigt resultat böra af det använda räknesättet befaras, emedan den 

 här antagna månadsindelningen blott obetydligt afviker från den vanliga. Det är en- 

 dast Oktober månad, som genom denna indelning erhåller en något för hög neder- 

 bördssumraa, emedan den omfattar ett femdagsmedium mer än öfriga månader. Emellertid 

 har jag ej ansett mig behöfva af denna orsak göra någon ändring i beräkningsmetoden, 

 då det endast gällt ett mindre antal år, och felet helt visst icke öfverstiger den olikhet, 

 som uppkommer genom olika års nederbördsvariationer. För Upsala har jag begagnat 

 dels de tal, som finnas publicerade i »Bulletin météorologique mensuel de TObservatoire 

 de rUniversité d'Upsal», dels uppgifter, som blifvit mig benäget meddelade af Adjunkten 

 H. HiLDEBRANDSSON samt för jeraförbarhetens skull reducerat månadssummorna för åren 

 1868 — 1872 i öfverensstämmelse med öfriga stationer. 



Observationerna (jmfatta för de flesta stationerna alla de 13 åren 1860 — 1872. 

 Några af stationerna voro visserlio^en redan i verksamhet under år 1859, men då dessa 

 utgöra ett fåtal, hafva detta års observationer, för att ej hindra medeltalens jemförbar- 

 het, blifvit ur beräkninofarna uteslutna. Beklaoliotvis förekomma äfven sedan dess 

 några längre luckor i de använda journalerna. Några af de längsta, nemligen för Karl- 

 stad från Juli 1865 till Oktober 1866 och för Gefle under Juli och Augusti 1869, här- 

 leda sig från afbrott i observationerna efter de eldsvådor, som ödelade dessa städer. 

 Af okänd anledning har nederbörden ej blifvit observerad i Hernösand under Januari — 

 Maj 1862, i Gefle från November 1870 till Februari 1871 och i Östersund under längre 

 tid de sista åren. 



I följande tabeller har jag öfverallt begagnat de Franska måtten med millimetern 

 såsom enhet. Detta har skett med fästadt afseende [)å det beslut, som fattades vid den 

 meteorologiska kongressen i Wien (September 1873) ,och för att tillmötesgå de önsk- 

 ningar, som vid flera tillfällen blifvit af utländske meteorologer framställda rörande utbyte 



