20 



ROBERT RUBENSON, NEDERBÖRDSMÄNGDEN I SVERIGE. 



ning från SV till NO och på afstånd från hvarandra så afpassade, att liniera passera 

 genom eller helt nära observationsorterna. Då det väsentligaste vid denna konstruktion 

 är, att linierna gå genom så många orter som möjligt, är tydligt, att man ej får vänta 

 sig någon fullkomlig parallelism dem emellan. Jag kombinerar nu till ett medeltal den 

 åidiga nederbörden på alla de orter, som ligga på eller nära en och samma linie och 

 betraktar dessa medelvärden såsom »medelnederbörden utefter denna linie». Räkningen 

 och dess resultat ses af följande sammanställning. 



Östersuud 417, d 



Stensele 476,8 



Jockmock 394,2 



Medium - 429,3 



(Haparanda 414,6)') 



(Piteå 412,1) 



Umeå f;00,i 



Hernösand 536,8 



Falun bn,G 



Karlstad 493,6 



Medium = f)37,o 



Gefle b2r),<) 



Örebro ^ 532,1 



Wenersbors 770,2 



Medinm = 609,1 



Upsala 591.3 



WesterSs 406,7 



Askersund 619,2 



Skara 539.7 



Göteborg 827, i 



Medium 596 k 



Stockholm 4(X) 9 



Nyköjping . . 537,8 



Linköping 537,2 



Jönköping 506. « 



Halmstad 717,!) 



Medinm = 540,1 



Westervik 481, (i 



Wexiö 596,6 



Lund 547,6 



Medinm = 541,9 



Wisby 447,6 



Kalmar 323,7 



Kartshamn 463,7 



Medium — 411,7 



Medeltalen lära oss: ait nederbörden tiUtagev mot .sydost, när man ajiägsnar sig fran 

 fjellen, odi uppnär ett maximum utefter en linie, som ■sammanbinder Wenersborg och Gejie, 

 kvar efter den af tag er till ett minimain i sydöstra hörnet af vårt land. 



Den här funna variationen i »medelnederbörden utefter linier», dragna från SV till 

 NO öfver landet, skulle kunna förklaras sålunda. Om den mellan Gefle och Wenersborg 

 gående linien, utefter hvilken maximi-nederbörden faller, utdrages åt SV, träffar den- 

 siimina det Danska landet, ungefär vid Skagen. Den faller således inom ett stråk, som 

 ligge]- fullkomligt fritt för de från hafvet inkommande fuktiga sydvestliga och vest- 

 liga vindarna. Noit och söder om denna linie är nederbörden något mindre, emedan 

 det sydliga Norge och Danska landet förmått, om ock i ringa grad, uttorka dessa vin- 

 dar. På de Svenska fjellstatioiierna är nederbörden liten, emedan det m(;sta vattnet 

 utfallit på Norska kusten. Hvad åter de sydostliga stationerna beträffar, så visar en 

 blick på Europas karta, att sydvestvinden, som dit framtränger, redan passerat öfver 

 betydliga landsträckor i nordvestra Europa och följaktligen icke mera kan vnra mättad 

 med fuktighet ^). 



De i parentes inueslutua talen liafva cj blifvit medtagna i medieberäkninjjeii. 1 norra Vesterbotten 

 synas andra nfiderbördsförliållanden vara gällande än i öfriga Norrländska knstproviuser. 



-) Ehurn den här uppvisade fördelningen af nederbörden öfver l.uidet sannolikt står i ett nära samband 

 med de vägar, på hvilka i)arometerdepressionerna framgii, tror jag det dook ännu vara för tidigt att, innan man 

 känner dessa vägar, använda dem såsom förklaringsgrund till nederi)ördsfördelningen. Att detta låter sig göra 



