KONGL. SV. VKT. AKADEMIENvS HANDLINGAR. BAND. 13. N:() 10. 



21 



I betraktande deraf, att det nära nog är omöjligt att ined säkerhet uj)pinäta 

 (len nederbörd, som under vintern fallej- i form af snö, hur jag trott mig böra sär- 

 skildt behandla de månader af året, då nederbörden vanligen faller i flytande form och 

 efterse, ora någon väsentlig olikhet i nyss erhållna resultat deraf skulle blifva en följd. 

 De i följande sammanställning ingående talen äro nederbördssuramor för tiden emcdlan 

 Maj och Oktober i medeltal af de 13 åren 18H0 — 1872. Orterna hafva blifvit ordnade 

 efter samma norm som förut. 



Östersund 280,5 



Stensele 323,1 



Jockmock 275,1 



Medium = 292,9 



(Haparanda 225,0) ') 



(Piteå 267,4) 



Umeä 343,1 



Hernösand 343, ö 



Falun 350,7 



Karlstad 292,4 



Medium = 332,4 



Gefle 313,1 



Örebro 324,9 



AVenersborg 428,9 



Medium = 355. « 



Upsala 369,4 



Westerås 274,9 



Askersund .. 3'i5,'.> 



Skara 359,9 



Göteborg 446, b 



Medium -- 363,4 



Stockholm 277,3 



Nyköping 300,8 



Linköping 326,8 



Jönköping 325,7 



Halmstad 438.7 



Medinm = 333,9 



Westervik 286,3 



Wexiö 350,1 



Lund 335,2 



Medium = 323,9 



Wisby 261,1 



Kalmar 214,7 



Karlshamn 266,4 



Medium = 247,4 



Vi se af medeltalen, att resultatet i hufvudsaken öfverensstämmer med det, som 

 erhölls, när årssummorna underkastades diskussion. 



Genom att bestämma medelnederbörden »utefter en viss riktning'^, erhåller man 

 icke någon fnllständuj kännedom af nederbördsfördelningen, emedan reguliära variationer 

 kunna förekomma inom det område, en särskildt linie passerar, utan att dessa framträda 

 i slutresultatet. Vi hafva redan" anfört, att nederbörden är större pä vestkusten än i 

 (let inre landet, hvaraf vi a priori kunna sluta till en variation i nederbördsmängd 

 längs efter de af oss uppdragna linierna. För att göra undersökningen fullständig, 

 skulle således erfordras att söka de lagar, efter hvilka nederbörden förändras, då 

 man flyttar sig utefter hvar och en af dessa riktninger. Att detta emellertid ej 

 låter sig göra, på grund af observationsorternas fåtal och de stora tillfälliga skiljaktig- 

 heter, som framträda i nederbördstalen för närliggande orter, är lätt att inse. Under 

 sådana förhållanden kunna naturligtvis de ofvan beräknade medeltalen ej användas till 

 lösning af praktiska frågor. 



i eu framlid, när depressioneruas gäng öfver landet hunnit blifva bättre känd, anser jag däremot högst sannolikt, 

 men tror tillika, att det här använda betraktelsesättet icke desto mindre kommer att visa sig öfverensstämma 

 med verkligheten. 



') Se föregående sida. not. 1. 



