KONGL. SV. VKTENSKArS-AKADKMIliNS HANDLINGAR. BAND. 13. N:() 10. 



23 



2:o) Nederbörden i nordligaste Sverige och på- sydostkusten ;lr under alla årstider 

 mindre ån i andra delar af riket. Skilnaden år störst om sommaren, såsom ses, om 

 inan jemför dessa distrikter (1 och V) med de närliggande II och VI. 



3:o) Maximum af nederbörd under året faller något senare på vestkiisten, än i 

 öfriga distrrkter, med undantag af Norrbottens län. I denna omständighet torde man 

 vara berättigad att se en öfvergång till de förhållanden, som äro rådande på Norges 

 vestkust 



4:o) Både under vinter- och sommarmånaderna faller i medeltal i det närmaste lika 

 stor nederbördsmängd inom det område, som innefattar hela Svealand och Norrland 

 utom Norrbottens län. Om våren deremot är nederbörden märkbart mindre i de Norr- 

 ländska provinserna än i Svealand, särdeles i den del deraf, som ligger vid Östersjö- 

 kusten. Under hösten påträffa vi åter i båda de till Svealand hörande distrikterna mindre 

 nederbörd än i Norrlands sydliga del, hvarest den i det närmaste uppgår till samma 

 värde, som i den kontinentala delen af Götaland, eller i distriktet VI. Sist nämnda 

 område, inom hvilket under hela året en rikligare nederbörd faller än inom de tre förr 

 nämnde distrikterna, bildar så att säga öfvergången mellan de regnrika trakterna vid 

 Kattegat och de på nederbörd fattiga kustorterna i sydöstra Sverige. 



Anser man medeltalet af alla de särskilda 28 orternas årsnederbörd såsom luedel- 

 nederbörden för heln Landet, så erhålles denna — 522,7 m. m., eller 17,605 Sv. dec. 

 tum. Denna medelnederbörd faller utefter de tvenne å taflan II angifna streckade 

 linierna. 



Af icke mindre vigt såväl i teoretiskt som praktiskt hänseende är kännedomen om 

 nederbördens fördelning öfver landet under ett särskildt år, särdeles när detta hör till 

 de s. k. regnrika. Materialet för en sådan undersökning kan hemtas ur sista afdelningen af 

 Tab.II, som har till öfverskrift»Arssummor af nederbörden etc.» Då vi ofvan sett, att mång- 

 åriga media från våra stationer ej äro inbördes jemförbara, inses lätt att observatio- 

 nerna under ett år ännu mindre låta sammanställa sig. För att lära känna nederbördens 

 mnna fördelning öfver landet för ett visst år, d. v. s. den fördelning, som skulle fram- 

 träda, om felaktigheter i observationsmetoderna och sådana lokala inverkningar, som 

 dit kunna hänföras, vore bortelirainerade, kan man nnvända ettdera af följande tvenne 

 beräkningssätt. Antingen tager man afvikelserna från ett mångårigt medium, såsom 

 det plägar ske vid undersökning af temperaturförhållandena, eller ock beräknar man 

 förhållandet mellan nederbördsmängden för ett särskildt år och det mångåriga mediet. 

 Det är den senare af dessa metoder, som i det följande blifvit använd. Jag har neni- 

 ligen ansett mig derigenom fullständigare borteliminera de oregelbundenheter, hvarom 

 nyss nämdes. Äro nemligen afvikelserna från de sanna värdena proportionella med 

 den fallande nederbördsraängden — ett antagande, som kan anses temligen naturligt, 

 eller som åtminstone närmar sig det verkliga förhållandet — så försvinna genom denna 

 räkning alla oregelbundenheter, och resultaterna blifva fullt komparabla, hvilket icke är 



') I Bers;en i Norge inträffar ett roaximuni i September och ett annat i December. Se »Norsk meteoro- 

 logisk Aarbog for 1868.. 



