118 



Než i v těch nej starších vrstvách nacházíme zbytky, někdy i 

 celé kmeny a kořeny stromů, svazečky a chumáče vláken rostlin 

 jednoděložných, skupiny buněk z listův a pošev těchže rostlin, lístky 

 mechů, zejména však radicelly rostlin řádů nejrůznějších. 



Zjevné a dosti zachovalé tyto části rostlinné uloženy jsou 

 v amorphní, celkem homogenní hnědé nebo černé hmotě rašelinné. 



Těmito fragmenty rostlinnými zapsány jsou dějiny tvůrců rašeliu- 

 ných v jednotlivých dobách trvání a tvoření se této phytogenní horniny. 



Není však vždy snadno ze zbytků těch zjistiti rostlinný druh, 

 aneb i rod, k němuž náležejí, a nelze též říci, že jen z rostlin těch, 

 jichž zbytky tu nacházíme, vytvořeny byly vrstvy ony. Odkud pak 

 vzala se převážná většina amorphní hmoty rašelinné, nežli z množství 

 rostlin, jež tím dokonaleji v sloučeniny ulmínové a humínové se pro- 

 měnily, čím šťavnatější bylo jejich pletivo, takže z nich vůbec ani 

 žádné zbytky zůstati nemusily. Druhá okolnost mírnící nás v rychlém 

 pronášení úsudku o nalezených v rašelině zbytcích rostlinných, jest 

 i odůvodněná možnost, že rostliny, jichž zbytky v rašelině nacházíme, 

 byly jen accessorní součásti rašelinné flóry, vytvořivší vrstvy ty. Tak 

 podnes nacházíme jak na vrchovištích, tak i na slatinách často tytéž 

 rostliny jako podružné, přimíšené v míře nepatrné, a pro vytvořování 

 rašelinných vrstev skoro bezvýznamné. 



A ač mnohý z těchto zbytků rostlinných i při důkladném roz- 

 boru drobnohledném a svědomitém srovnávání s rostlinami dnes 

 na rašelinách žijícími zůstane neurčený, předce zdaří se nám pro- 

 hlížením většího množství rašeliny vždy zjistiti alespoň některou rost- 

 linu rozhodující. 



Tak naleznuli v rašelině chumáče vláken, jež drobnohledným 

 zkoumáním zjistím jako zbytky Eriophorum vaginatum, anebo na- 

 leznuli tu lístky nebo celé stonky Sphagnum, vím určitě, že vrstvy 

 ty jsou výtvorem mokrého vrchoviště (Hochmoor), tak dobře jako 

 k, př. plody Ledům, úlomky Vaccinií, hojné zbytky Pinus uliginosa, 

 radicelly Calluna a j. p. ve vrstvách rašelinných opět na zplodinu 

 sušího vrchoviště ukazují. 



Rovněž tak jistě souditi můžeme o původě vrstev ze slatiny 

 (Wiesenmoor), naleznemeli tu úlomky nebo vlákna k. př. Phragmites, 

 anebo lístky nějakého druhu Hypnum, anebo jiné rostliny, jichž na 

 vrchovišti nikde bychom nenašli, za to však hojně na slatinách na- 

 cházíme. — 



Ponechávaje si podrobný rozbor jednotlivých rašelin k publi- 

 kaci ve větší celé práci „O českých rašelinách" v archivu pro vý- 



