139 



zwólfseitigen Prismen, in sofern die letzteren eine Combination 

 von zwei ratioual sechsseitigeri Prismen darstellen; wáhrend 

 bei den n vierseitigen nur die ersten zwei Glieder rational sein 

 kónnen, insofern das zweite Glied eine Combination von zwei 

 rational vierseitigen Prismen ist. 



Die Reihen der pyramidalen und prismatischen gleichkantigen Po- 

 lyěder haben ein Glied gemeinschaftlich, námlich die Saule mit kreis- 

 formigen Querschnitt. In dieser Saule clurchkreuzen sich also die 

 Reihen aller n dreiseitigen und n vierseitigen gleichkantigen Gestalten. 



11. 



O základních druzích pohybu. 



Přednášel prof. dr. A. Seydler dne 13. března 1885. 

 §. 1. Úvod. 



Pokud se obmezujeme na studium pohybu jednotlivých bodů 

 (prostorových neb hmotných), vystačíme úplně s pojmem pohybu 

 postupného (translačního) ; při rozboru pohybu prostorových útvarů 

 neproměnných nebo hmot absolutně tuhých vidí se býti prospěšným, 

 zavedeme-li pojem pohybu otáčecího (rotačního), ano týž pojem 

 stane se nám konečně důležitějším, jelikož shledáme, že jest translace 

 jen zvláštním případem rotace. 



Přejdeme-li dále k rozboru pohybu neb rovnováhy skutečných 

 hmot, při kterých musíme se pojmu absolutní tuhosti (neproměn- 

 nosti) vzdáti co pouhé abstrakce, v přírodě nikdy se nevyskytující, 

 poznáme, že jest výhodno, zavěsti nové tvary pohybu. Vystačili 

 bychom sice s pouhými translacemi a rotacemi, avšak popis rela- 

 tivních změn polohy jednotlivých částic hmotných útvarů by tím 

 nezískal. Takovéto změny vzájemné polohy nejmenších částic hmotných 

 pojímáme raději co zvláštní deformace, určitým způsobem defino- 

 vané, i hledíme složitější deformace rozložiti v deformace jednodušší, 

 právě tak jako v abstraktní mechanice neproměnných útvarů prosto- 

 rových nej složitější pohyby rozkládáme v postup neb koexistenci 

 jednoduchých translací a rotací. 



O dualismu posledně jmenovaných dvou základních druhů po- 

 hybu není v kinematice žádné pochybnosti více, a věty jednající 

 o aequivalenci soudobých neb po sobě následujících translací a rotací 

 jsou všestranně prozkoumány a objasněny. K podobnému prohlou- 



