140 



bení theorie deformací posud nedošlo. Existuje sice velký počet vět, 

 které se vztahují k jednodušším druhům deformací; zejména vede 

 nás theorie pružnosti nutně ku dvěma takovým druhům, jež se nám 

 bezprostředně zamlouvají jakožto nejjednodušší , totiž jednoduché 

 prodloužení (elongace) a jednoduché po šinutí.*) 



Nikde není však tuším zcela všeobecně položena otázka, mnoho-li 

 nejjednodušších tvarů pohybu lze rozeznávat, v jakém jsou k sobě po- 

 měru, jaké pohyby vznikají z různých kombinací pohybů těchto. Se- 

 stavení všech těchto kombinací poskytovalo by všeobecnou sou- 

 stavu aequivalencí pohybů, jejíž zvláštní, jen pro útvary 



*j Jsou to ony deformace, které přísluší třem normalným a třem tangencialným 

 silám, ve které síly tažné i ťlačivé (napj etí a tlaky) při rozkladu dle tří os 

 souřadnicových se rozkládají. Označení těchto deformací (D) a příslušných 

 sil (S) — napjetí neb tlaků — v čelnějších spisech o theorii pružnosti 

 jednajících vysvítá z přiložené tabulky: 



Pohyb 



Příslušná osa 



Clebsch 



Thomson 



Kirchhoff 



Lamé 



D 



s 



D 



S 



D 



s 



B 



S 



Prodloužení 

 Prodloužení 



ve směru osy X 



Y 



a 

 P 



^22 



e 

 f 



P 

 Q 



x x 

 Vy 



Xx 



Yy 



du 

 dx 

 3v 

 dy 



*í 

 N 2 



Prodloužení 



n n n % 



V 



^23 



9 



R 



Z» 



z* 



W 





Pošinutí 



kolem osy X 



<P 



^33 — ^32 



a 



S 





Yz ~ Zy 







Pošinutí 

 Pošinutí 



Y 



n n x 

 v » Z 



1 



% 



^31 —^13 



Kz — hi 



b 



c 



T 

 U 



zx — xz 



xy-yx 



Zx — Xz 



Xy — Y x 



dx dx 

 du , ?)v 

 dy dx 



T 2 

 T 3 



Viz: 



Clebsch, Theorie der Elasticitát fester Korper, 1862. 



W. Thomson and Tait: Treatise on Natural Philosophy (1867). Mně 



známo z něm. překladu Helmholtz-Wertheimova (1871). 

 Kirchhoff, Vorlesungen iiber math. Physik, 1877 (XI. Vorl.). 

 Lamé, Legons sur la théorie mathématique de 1'elasticité des corps 



solides. 1866. 



V označeních pro deformace, jichž Lamé užívá, znamenají v,, v, w změny 

 souřadnic x, y, z libovolného bodu. Tato označeni vyskytují se též u ostatních 

 uvedených spisovatelů, jež užívají znamének druhých v předcházejícím 

 přehledu obsažených jen pro větší stručnost. 



