202 



Čís. V. Zinek deskový, anglický (E. M. H. Zink CO pure). 

 Čís. VI.*) Zinek belgický (Vieille Montagne)] 

 Čís. VII. Zinek španělský l co plech. 



Čís. VIII. Zinek belgický (Vieille Montagne) J 

 K závěrku budiž uvedeno, že nyní s destilací kadmia 

 pokusy provádím, o nichž časem zprávy podány budou. 



17. 



O vytvořování křivek. 



Napsali: J. S. a M. N. Vaněček a předložil prof. dr. Fr. Studnička dne 27. března 1885. 



XX. Křivka čtvrtého rádu se třemi dvojnými body. 



108. Předpokládejme, že čtyry křivky B sjednocují se v jedinou 

 kuželosečku # , a že křivka B 4 přejde v bod B q , kdežto čáry C,, 

 C 2 , C 3 , C 4 jsou přímkami (článek 39.). 



Hybným obrazcem jest pětiúhelník c x c 2 c A c 4 p, jehož čtyry strany 

 2?c 2 , qcg, c 2 c 3 , c 3 c 4 dotýkají se kuželosečky B a pátá strana c 4 p točí 

 se kolem bodu 1? 4 , při čemž jeho vrcholy c u c 2 , c 3 , c 4 probíhají po- 

 řadem přímky C u C 2i Q, C 4 ; pátý vrchol p popisuje křivku P čtvr- 

 tého řádu. 



109. Jeden její dvojný bod můžeme stanovití přímo. První 

 strana A či c t p hybného pětiúhelníku dotýká se kuželosečky B 

 a prochází dvakráte bodem B é : pátá strana c 4 p či E protíná tyto 

 dvě polohy strany A v bodu I? 4 , který je tudíž dvojným bodem 

 křivky P. 



Ostatní dvojné body této křivky ustanovíme pomocí pohybu 

 dvou pětiúhelníků majících společnou stranu c 4 p. 



Tato přímka c 4 p obaluje kuželosečku, jejíž dvě tečny, prochá- 

 zející bodem jB 4 , podávají ostatní dva hledané dvojné body křivky P. 

 Cesta tato je obdobná oné, kterou jsme podali v kap. XIX. 



Můžeme tedy vysloviti tuto poučku: 



Pohybuje-li se pětiúhelník ABCDE tak, že jeho 

 čtyry strany A, B, C, D dotýkají se pevné kuželosečky 

 B Qi a strana E točí se kolem pevného bodu i? 4 , kdežto 

 jeho vrcholy AB, BC, CD, DE šinou se pořadem po pev- 



*) Poslední tři druhy zinku užívány jsou v 

 tu čís. VI za zboží nejlepší, čís. VII za 

 má hodnotu střední. 



zinkografii a sice 

 nejhrubší — čís. 



platí 

 VIII 



