253 



Nevidíme zde ovšem ty diference, které shledáváme při analysi 

 vod z řek a potoků, avšak jedna okolnost musí nás upoutati — 

 zvláštní chování se ammoniaku a kyseliny dusičné! 



Nápadnou analogii pozoroval jsem při výskům u 

 sraženin meteorických. Sníh tajil vždy mnohem větší 

 quantum ammoniaku než kyseliny dusičné; opačný po- 

 měr jevil se u deště jmenovitě za parných dnů měsíce 

 května, června, července a srpna. 



Tak určeno bylo roku 1877 ve sraženinách meteorických, 



měsíci průměrně 





dílech 



dílů 





dílů 





lednu . . . 



. ve 



100.000 . 



. . 933 NH 3 , 



0-006 ÍV 2 5 *) 



únoru . . . 



• » 



n 



. . 0-749 



» 



0-026 



n 



březnu . . . 



• n 



n 



. . 542 



33 



0044 



n 



dubnu . . . 



• n 



» 



. . 0-406 



33 



0-152 



n 



květnu . . . 



' 33 



» 



. . 0-220 



» 



0-384 



» 



červnu . . . 



• 33 



» 



. . 0-068 



33 



0846 



33 



Červenec . . 



• 3) 



n 



. . 0-120 



33 



0-762 



33 



srpnu . . . 



* )J 



n 



. .0-163 



33 



0-468 



33 







n 



. . o-iio 



33 



0254 



33 







33 * 



. . 0-256 



33 



0-248 



33 



listopadu . . 





» 



. . 428 



33 



0-286 



» 



prosinci . . 





33 



. . 3-055 



33 



0-186 



33 



Kdehledatipříčinytohozajímavéhoúkazu? Houzeau 

 publikoval v Comptes rendus úvahu „O působení světla při tvoření 

 kyseliny dusičné ve přírodě." 



V létě a na jaře, kdy sluneční paprsky se jeví nej větší inten- 

 sivností, spůsobují mohutnou oxydaci ammoniaku — ve vzduchu dosti 

 rozšířeného — v kyselinu dusičnou. Nález ten jest klíčem ke zdánlivé 

 záhadě, že za letních měsíců má v dešti, vodě říčné i pramenité kyse- 

 lina dusičná převahu nad ammoniakem, za zimních že jest tomu na- 

 opak. Tytéž úkazy pozoroval jsem již v letech 1878 — 79 ve Vídni, 

 zkoumaje působení slunečního světla na vodu sněhovou: veškerý takřka 

 ammoniak změnil se v kyselinu dusičnou, kteráž opětným mrznutím 

 v temnotě zvrhla se znova v původní ammoniak. Že nebylo při procesu 

 tom činiti s tak zvanou nitrifikací, již dlužno dle Schlósinga, Můntze 

 a Warringtona považovati za proces sourodý s kvašením, dokázal jsem 



*) Viz Listy chemické ročník II. v pojednání nadepsaném: „Studie o slouče- 

 ninách dusíku ve vodách meteorických", napsal Julius Stoklasa. 



