255 



čátku rozvoje pásma lopatkového jen dvě chrupavčité části jeho spa- 

 třujeme : pravou kosť klíční (clavicula = furcula) a lopatku s kora- 

 koidem ještě spojenou (scapula + coracoideum) ; korakoid ovšem od- 

 povídá obloukovitému výběžku (processus coracoideus) na lopatce 

 ssavčí. Zvláštních kůstek pobočních (epicoracoidea, procoracoidea), 

 jež u ještěrů, ptákům se stanoviska anatomie srovnávací tak pří- 

 buzných, všude jest viděti, ve ptačím kruhu lopatkovém není. 



Oba korakoidy zapuštěny jsou do zvláštních kloubních jamek 

 na hořejší straně kosti prsní někdy symmetricky, někdy nesouměrně, 

 jakž o tom ve druhé části tohoto pojednání ještě zmínka bude uči- 

 něna. Jestiť korakoid dole rozšířen a zároveň v předu v tenkou 

 hranu zaostřen (tab. I. obr. 1., 2., 3. x), kterážto hrana v odpoví- 

 dající jemu kloubní jamku na kosti prsní (tab. II. obr. 26. — 30. c u 

 c 2 ) zapadá, kdežto zvláštní rýhou dole na zadní straně vyhloubenou 

 (tab. I. obr. 1. 3. b. y) korakoid o souhlasnou kloubní plochu na 

 kosti prsní (tab. II. obr. 27. — 30. k u k 2 ) se opírá. Tím způsobem 

 jest korakoid upevněn na kosti prsní velmi důkladně a poněvadž se 

 k němu nahoře rameno (humerus) — tedy křídlo — připojuje, stává 

 se tak hlavní oporou létacího apparatu ptačího. Ve kloubních jamkách 

 a na kloubech uvedených vězí korakoid tak pevně, že jen měrou 

 nepatrnou do předu a do zadu, nebo v právo a v levo se může po- 

 hnouti, což ovšem zase jest příčinou toho, že nehýbaje se sám, ne- 

 působí nikterak rušivě na pohyby svalů létacích, jež tedy plnou 

 silou a beze vší závady křídlem vlásti mohou. 



Co se tkne tvaru korakoidu, buď již tu všeobecně řečeno, že 

 u všech ptáků bývá uprostřed nejtenčí a nahoře málo jen, dole však 

 značnou měrou rozšířen. Na konci hořejším viděti tré kloubních ploch 

 (tab. I. obr. 1.): nejvýše jest výběžek, k němuž kosť vidličná se při- 

 pojuje, kloub vidličný (tuberositas furcularis, f) } analogie prokorakoidu 

 ještěřího, o něco málo doleji pak na straně zevní leží kloub ramenní 

 (tuberositas humeralis, h) pro připojení ramene, a konečně na straně 

 vnitřní ještě níže jest kloub lopatkový (tuberositas scapularis, s) pro 

 připojení lopatky. Ta ze všech tří kostí pásma bývá s korakoidem 

 spojena nejpevněji, ačkoli se oň opírá jen jedním hrbolem hořejšího 

 konce svého, kdežto kloubem druhým ku kosti vidličné jest připo- 

 jena, uberositas scapularis a furcularis až na sporé výjimky spojeny 

 bývají tuhou šlachou (tab. I. obr. 2. š). Mezi korakoidem, kostí 

 vidličnou a ramenem povstává zvláštním sestavením těchto tří kostí 

 otvor větší nebo menší, foramen triosseum. Na konci dolejším tvoří 

 kloubní hrana (tab. I. obr. 2., 4. x) s dolejším okrajem výběžku, 



