256 



jenž leží na vnější straně každého korakoidu a jejž tu nazveme 

 processus exterior (tamtéž, e) , úhel ostřejší nebo tupší, což pro 

 určité skupiny ptáků rovněž bývá karakteristické. Na vnitřní straně 

 dole jsou korakoidy tu více, tu méně sploštělé (tab. I. obr. 7. 6, 

 tab. II. obr. 17., 21., 22. 6), kterážto plocha (facetta) mívá okraj 

 určitý a ostrý, a tamtéž aneb i poněkud výše obyčejně také drsné 

 (tab. I. obr. 3. 6, tab. II. obr. 14. ž>). Jako všecky větší kosti ptačí, 

 tak i korakoid jest dutým a do této dutiny jeho vede zvláštní otvor 

 vzdušní, foramen pneumaticum (tab. I. obr. 1. fp), jenž položen jest 

 bud v hořejší polovici korakoidu přímo u tří kloubních ploch 

 shora jmenovaných (tab. I. obr. 1., 7. 6, tab. II. obr. 13. ž>), anebo 

 naopak v polovici dolejší (tab. I. obr. 9. &, 10., 11. &, 12.). U ptáků, 

 kteříž nemají otvoru toho (kachny, drobnější pěvci), nejsou oby- 

 čejně také korakoidy zcela duté, nýbrž celkem plné nebo jemně 

 pórovité. 



Tím byly by asi všeobecné znaky korakoidu vyčerpány; obrat- 

 mež se teď ku jednotlivým soustavným skupinám ptáků nyní žijí- 

 cích, abychom si tam udali, jakou má korakoid formu význačnou 

 a je-li tato podoba jeho pro veškery rody stálou alespoň v rysech 

 nejhlavnějších. K tomu cíli tuším dostačí, povšimneme-li si kostí 

 těchto jen u rodů důležitějších, kteříž u veškeré kostře s příbuzen- 

 stvem svým se srovnávají; popis korakoidův u rodů jak možná nej- 

 četnějších byl by opravdu zbytečným a mimo to vzrostla by pouhá 

 studie daleko za meze vyměřené a cíl původní. 



A. O ptácích skupiny (podtřídy) Ratitae zmíníme se jen mimo- 

 chodem, poněvadž jsou to jednak vesměs ptáci krajin tropických, 

 jednak pak celá kostra všech možných rodů jinde velmi podrobně 

 jest popsána (Owen a j.). U pštrosů (Struthio) po každé straně nad 

 prsní kostí viděti po páru kostí širokých, hořejšími i dolejšími konci 

 spolu srostlých, čímž mezi oběma kostmi těmi kulatý otvor povstává. 

 Na hořejším konci svém nesou rudiment lopatky. Z obou kostí jest 

 vnější bez odporu korakoidem, o vnitřní pak do té chvíle není roz- 

 hodnuto, je-li pouhým přírůstkem korakoidu, t. j. dolů prodloužená 

 tuberositas furcularis (Huxley), anebo výběžkem lopatky; kostí vi- 

 dličnou není již z té příčiny, poněvadž clavicula (furcula) z pravidla 

 vyvinuta bývá toliko tam, kde také episternum se nalézá, a tohoto 

 hořejšího výběžku kosti prsní běžci nemají právě tak, jako hřebene. 

 Kasuáři mají jen široký korakoid po každé straně, s nímž lopatka 

 do zadu namířená pevně jest srostlá, což se také u r. kivi (Apteryx 

 austráíis) spatřuje. Pštrosové američtí, nandu řečení (Rhea americana) j 



