257 



nemají lopatku s korakoidem srostlou, nýbrž kloubem k němu připo- 

 jenou. Poměry tyto živě připomínají úpravu kruhu lopatkového 

 u krokodilův, u nichž z obou párů kostí klíčních také jen korakoidy 

 vyvinuty bývají, kdežto clavicula zůstává zakrnělou. 



B. Déle ovšem prodleti musíme u těch ptáků, kteří na kosti 

 prsní mají hřeben dobře vyvinutý (Carinataé). Počítáme sem veškery 

 naše ptáky, jichž si také v prvé řadě povšimneme a k nimž se vzta- 

 hují skoro všecka naše vyobrazení, vesměs originály. 



1. Ze ptáků plovacích (Natatores) zvláště potáplice, Colymbus 

 (tab. I. obr. 2.), podivnou formou korakoidů poměrně krátkých 

 a zvláště dole širokých, až neforemných se vyznačují; u žádného 

 jiného rodu ptačího — mimo sluky — není processus exterior (e) tou 

 měrou vyvinut, jako u těchto ptáků vodních; i tuberositas scapularis 

 (s) značně do výše jest ohnuta, jsouc jako u všech ptáků s výběžkem 

 pro kost vidličnou spojena pevnou šlachou (Š). Cizí ptáci této sku- 

 piny ptáků vodních .— z podřadí Urinatores řečeného — mají taktéž 

 korakoidy krátké a široké, arci ne tou měrou, jako buřňáci (Procel- 

 laria, podřadí Longipennes), jichž korakoidy přímo na krátké a statné 

 kosti ty u běžcův upomínají. Štíhlejší korakoidy, ovšem vždycky 

 sploštělé a dole rovněž velmi široké, mají plavci z podřadí Lamelli- 

 rostres (Cygnus, tab. I. obr. 3. a, b, Anas, tab. I. obr. 4. a, b). 

 U labutí má korakoid dolejší okraj výběžku processus exterior řeče- 

 ného (e) nepravidelně laločnatý, jakoby třepeni tý, a kloub ramenní 

 (h) vyniklý jest tou měrou, jako u žádného téměř jiného rodu pta- 

 čího. Na zpodní straně (obr. 3. b) viděti nízké, drsné hrany rovno- 

 běžné. Kachny (obr. 4.) i husy mají korakoidy v dolejší polovici 

 zvlášť silně sploštělé a neveliký processus exterior (e) na konci svém 

 v ostrou a vzhůru vyhrnutou špičku jest protažen. Otvoru vzdušního 

 (foramen pneumaticum) u nej obecnějších těchto našich ptáků vodních, 

 jak již řečeno, není žádného; korakoid není také uvnitř docela dutý, 

 nýbrž jen pórovitý (obr. 4. c). 



2. Ptáci bahnáci (Grallae) z podřadí čápovitých (Ciconiae) 

 mají korakoidy již štíhlejší, s hranatým kloubem ramenním (tab. I. 

 obr. 5. a, h) a s dolejším koncem rozšířeným i sploštělým, na jehož 

 zadní části dolejší (obr. 5. b) nad jamkou kloubní veliká prohlubina 

 (x ř ) se spatřuje. Špička výběžku vnějšího (e) u čápův a zvláště 

 u volavek poněkud vzhůru bývá protažena. Z ostatních bahňáků za- 

 sluhuje pozornosti korakoid sluk (Scolopax rusticola, tab. I. str. 6. a) 

 vezpod sploštělý, ba vyhloubený s dlouhým svým výběžkem vnějším 

 (e); slípky (Gallinula chloropus, tab. I. obr. 7. a, b) a chřástalové 



Tř. : Mathematicko-přírodovědecká. 17 



