259 



ristickou známkou korakoidu ptáků dravých jest však zvláštní otvor 

 (tab. II. obr. 13., 14., 15. o) u základu kloubu lopatkového, jenž až 

 na sporé výjimky (r. Falco, na př. krahujec, tab. I. obr. 1.) na ko- 

 rakoidech všech dravců nočních i denních se vyskytuje. Z otvoru 

 toho do vnitřní dutiny síťkované (obr. 15. c), vedou četné drobnější 

 dírky pneumatické; hlavní foramina pneumatica však ústí svá mají 

 pod kloubem vidličným, jakož nejlépe na korakoidu orlím se spatřuje 

 (tab. II. obr. 13. b). Někdy zvláště u dravců nočních bývá korakoid 

 v předu dole mělkou jamkou opatřen (obr. 14. a). 



6. Na drobných*) korakoidech pěvcův (Oscines), skoro všude 

 úplně stejných (tab. II. obr. 16. a 17. a, 6), nemívají hořejší klouby 

 zvláštní velikosti, vyjmu-li snad jen krkavce, vrány a špačky (obr. 16.) ; 

 za to mají ptáci tohoto řádu, kteří téměř vesměs dobře létají, do- 

 lejší konec korakoidu značně široký; processus exterior na zpodu 

 plochý (obr. 17. b) zvláště u ptáků r. Fringilla bývá nesmírně tenký, 

 skoro až blanitý. Otvoru vzdušního na těch korakoidech našich pěvců, 

 jež se mi událo viděti, nikde není; korakoidy jsou také uvnitř pó- 

 rovité a toliko na obou koncích úplně massivné. 



7. Z křikavců (Volu cr es) někteří jak celou kostrou, tak ovšem 

 i úpravou korakoidův od ostatních ptáků značnou měrou se liší. Pří- 

 kladem buďte nám zase křikavci domácí. U mandelíků (Coracias, 

 tab. II. obr. 18.) kloub lopatkový (s) poněkud dolů se ohýbá; otvor 

 vzdušní nahrazen jest malou dírkou pod kloubem vidličným , na 

 obrazci našem dobře viditelnou. Podivnější formu má již korakoid 

 ledňáčkův (Alcedo, tab. II. obr. 20.) s dolejším svým koncem jako 

 lopatka rozšířeným; vedle toho místo šlachy, kteráž obyčejně spojuje 

 kloub vidličný s kloubem lopatkovým (viz na př. tab. I. obr. 2. á), 

 má tu korakoid příčku kostěnou, čímž mezi klouby vidličným a lo- 

 patkovým vzniká otvor podlouhlý, kolem dokonale uzavřený. Podivné 

 konečně, krátké, silné a dole málo jen sploštělé korakoidy má rorýs 

 (Cypselus, podřadí Macrochires; tab. II. obr. 19.); veškery klouby 

 výborně jsou vyvinuty a malé foramen pneumaticum leží na zadní 

 stěně kloubu lopatkového (s). 



8. Konečně u šplhavců (Scansores) především korakoid ku- 

 kačky (Cuculus, tab. II. obr. 22.) ode všech ostatních liší se tím, že 

 tuberositas scapularis (s) asi jako u dravců značných dosahuje roz- 

 měrů, že nemá většího nějakého patrného otvoru vzdušního, ačkoli 



*) Nejmenší korakoidy všech našich pěvců mají králíčkové (Regulus), sotva 

 8 mm zdélí. 



17* 



