305 



jsou pak gemmulae přenášeny větrem přes veliké plochy africké atd. 

 a na příhodná místa uloženy." U našich hub sladkovodních, žijících 

 ve vodách stálých, není prý takovéhoto opatření zapotřebí. Tomuto 

 tvrzení odporují však vzdušné komůrky hub domácích (Euspongilla 

 lacustris, Ephydatia amphizona, Trochospongilla erinaceus, Spongilla 

 fragilis), mnohdy i velikostí svou a zřetelností vynikající. Jest proto 

 oprávněnou domněnka, že u gemmulí všech hub sladkovodních nalé- 

 záme více méně vyvinutý obal vzdušný, byť i jednotlivé komůrky, jež 

 vzduchem bývají naplněny, byly velmi nezřetelnými. — S podobným 

 apparatem aěrostatickým setkáváme se také u mechovek sladkovodních 

 (Bryozoa), jichž statoblasty i původem (nepohlavním) i zařízením svým 

 zcela odpovídají gemmulím hub; jich prsténec plovací se svými často 

 různě vytvořenými háčky zachycovacími odpovídá úplně vzdušnému 

 obalu gemmulí s vyčnívajícími často ostnitými anebo různě hákovitými 

 (Heteromeyenia argyrosperma) jehlicemi pupenovými. U ně- 

 kterých druhů cizozemských (Carterius) jest vytvořen úplný přístroj 

 zachycovácí podobně jako u mnohých mechovek na př. C r i s t a t e 1 1 a 

 a Pectinatella. *) 



Dodáte I*:. 



Po skončení rukopisu tohoto pojednání nalezena Sp. fragilis 

 panem prof. Vejdovským v nejbližším okolí pražském, t. j. v rybníku 

 Kejském, jinak na houby a mechovky sladkovodní velmi bohatém. 

 Z těchto posledních objevil zde prof. Vejdovský Fredericella 

 sultána u velikém množství, dále Plumatella repens v roso- 

 lovitém obalu svých komůrek, a posléze Paludicella Ehren- 

 bergii. Z hub sladkovodních žijí zde: Ephydatia fluviatilis, 

 Eph. amphizona, Euspongilla lacustris a Spongilla 

 fragilis. Tato poslední tvoří velmi tenké, zelenavé, bělavé neb 

 mléčně bílé povlaky na spodině kamenů pobřežních. Povrch těchto 

 povlaků jest charakteristický 1. velikými oskuly a drobnými, již 

 pouhým okem zřetelnými pory a 2. ozdobnými rýhami, jež obyčejně 

 z jednoho bodu vycházejíce, paprskovitě se rozbíhají a opět ku 

 stranám se rozvětvují. Znamenité jest, že gemmule (což ostatně 

 platí i pro ostatní zde pozorované houby) již v červnu (19. června. 

 1885) se objevují a sice těsně vedle sebe na basi trsu. Nejmladší 



7 ) Na fysiologický význam těchto vnějších zařízení gemmulí hub a stato- 

 blastů mechovek ukázal poprvé ve svých přednáškách na universitě p. Dr. 

 Vejdovský v zimním semestru 1384/85. 

 Tř. : Mathematicko-přírodo vědecká. 20 



