313 



Biologické poměry. 



Dero digitata jest malý, úhledný annulát barvou i jinak svým 

 habitem mladému Tubifexu ne nepodobný. — Tělo úplně dospělého 

 červa skládá se obyčejně ze 30—40 segmentův ; lze však nalézti indi- 

 vidua i s téměř 80 segmenty tělními. 



Pozoruhodným jest způsob života, jenž zajímavý tento oligo- 

 chaet ve vodách, obyčejně malých to tůňkách, tráví. Je-li dno bah- 

 nité, tu ve sporém sítivu řas žijí celé kolonie. Jednotlivá individua 

 tkví přídou svého těla v bahnitém podkladu, kdežto čásť anální s roze- 

 vřeným, vířícím apparátem žaberním v rythmických pohybech volně 

 ve vodě splývá. Je-li dno hustě látkami zetlívajícími pokryto, při- 

 spůsobuje se Dero těmto poměrům a žije hromadně buď v dutinách 

 zetlívajících stébel, bud! na povrchu listův a jiných předmětův. 



Každé individuum vězí tu pak v rource, jež z humusu, drob- 

 ných řas a pod. jest zbudována a těsně na podkladu přitisklá. Za 

 letních měsícův konečně, kdy ve vodě bující pletivo řas se rozkládá, 

 opouští Dero na mnoze dno vodní a shromažďuje se v malých klu- 

 bíčkovitých koloniích, jež ve vláknech žabince neb jiné řasy splývají. 

 Takovéto kolonie vylovené a do sklenice s čistou vodou vložené ob- 

 jeví se velmi vděčným předmětem k pozorování lupou. Za nastalého 

 klidu vynořují se jednotlivá individua análním koncem svým nad 

 povrch klubka, apparát žaberní, Fig. 2., 3., 4., Tab. L, dříve stažený, 

 opětně se rozkládá a v brzku objeví se v podooě překrásné rosetty 

 osmipaprskové, jež vlnivými svými prohyby a barevnou hrou pro- 

 svítajících cev velmi půvabný obraz diváku skytá. Exkrementy oby- 

 čejně z blan jednobuničných rostlin, skořápek rhizopodův a pod. slo- 

 žené vycházejí časem řití a daleko unášeny jsou proudem vodním, 

 jenž nad vířícím apparátem neustále se objevuje. Nejmenší však otřes 

 dostačí, aby apparát v okamžiku se stáhl a s análním koncem ve spo- 

 lečném klubku zmizel. Zajetí při dostatečné potravě nezdá se jim 

 býti nikterak na újmu. Velmi rychle se rozmnožujíce, hromadně na 

 dně se usazují, kde brzy zbudováním rourek zrakům pozorovatele 

 úplně se ukrývají. Toliko násilím donuceny opouštějí svůj úkryt, 

 v pohybech hadovitých čile k povrchu se vymršťují, klesají však 

 v několika vteřinách opětně ke dnu. Ve příčině této liší se Dero 

 velmi markantně od většiny Naidomorph, jako rodův: Nais, Stylaria, 

 Bohemilla, Ophidonais. Toliko Slavína zdá se poněkud značněji upo- 

 mínati způsobem svého života na rod Dero. S rourkovitým obalem 

 svým dá se D e ro vypreparovati z podkladu, na němž rourka jest 



