318 



Skládá se ze zauzliny mozkové nad jícnem uložené a z pásma 

 břišního, jež s mozkem commissurami souvisíc, pod rourou zažívací 

 podél strany břišní se táhne a před apparátem žaberním končí. Za- 

 uzlina mozková (Tab. II., Fig. 5.), poněkud do délky jsouc protažena 

 a z předu i v zadu vykrojena, dosti značně párovitý původ svůj em- 

 bryonální ukazuje. Složena pak jest z dvou lalokův vnitřních a z dvou 

 vnějších, menších a hořeji umístěných. Mohutné laloky vnitřní (Tab. II., 

 Fig. 5. č 2 ), zužují se nenáhle vzad a tupě zakončujíce, poskytují místo 

 k upevnění obou svazův cerebroparietálních (Tab. L, Fig. 5. se). Pá- 

 sovitými svazy těmito, jež jemnou strukturu vláknitou vykazují a dru- 

 hými konci svými v integumentu mizí, upevněna jest zauzlina mozková 

 ku stěně tělní. Laloky vnější (Tab. L, Fig. 5. V) taktéž do zadu smě- 

 řujíce, přecházejí v commissury, jež pod jícen se obrací, kdež v pásmo 

 břišní splývají (Tab. L, Fig. 5. cm). Větví nervových vybíhá ze za- 

 uzliny mozkové několik. Především jsou to dvě mohutné větve, jež 

 z hořeního okraje nad vnějšími laloky vznikají; jemně vláknitá struk- 

 tura jejich brzy však pro krátký jich průběh v integumentu mizí 

 (Fig. 5., I.). Ve středu okraje obou polovin mozkových vybíhá značněji 

 toliko jediný pár, jenž na vrcholu laloku čelního v četné větévky se 

 rozbíhá, (Fig. 5., II.). Konečně dobře znatelným jest krátký běh ně- 

 kolika menších větví nervových, jež na obou stranách výkrojku me- 

 dianního pod okrajem uzliny mozkové vycházejí a k cévě dorsální 

 směřují (Fig. 5., II.). Co pak pásma břišního se dotýče, lze je bez- 

 pečně po celém průběhu jeho sledovati. Zauzliny jeho více méně 

 mohutně vytvořené zřetelně po segmentech tělních rozděleny jsou. 

 První z nich, tak zvaná zauzlina podjícnová (Tab. I., Fig. 5.), dosahuje 

 značné velikosti, rovněž i zauzliny po ní následující. V zadní části 

 těla, kde menší vyvinutosť vnitřních orgánův nezakrývá obrysy jejich, 

 dobře možno rozeznati zřetelnou dvojitosť zauzlin v každém segmentu 

 tělním (Tab. I., Fig. 6.). Konec pásma břišního (Tab. I., Fig. 7.), značně 

 naduřuje, naznačuje tak místo tvoření se nových segmentův. Pásmo 

 břišní dává dále vznik nervům periferickým, po obou stranách pásma 

 vybíhajícím (Tab. L, Fig. 6. np). Dle udání Semperova měly by se 

 u Naidomorph v určitém počtu a souměrně pro každou zauzlinu vy- 

 skytovati. Dle pozorování dra. Vejdovského nedá se zákon tento 

 u žádného z rodův jím pozorovaných potvrditi. Podobně u Dero digi- 

 tata mění se počet nervův, jež z jednotlivých zauzlin vystupují, velmi 

 značně. Zvláště zajímavá jest svými nervy periferickými zauzlina 

 podjícnová. Vystupujeť tu v úhlu, jejž konce obou commissur tvoří, 

 značný počet větévek nervových, jež mnohonásobné výběžky své v in- 



