323 



V mnohém ohledu zajímavým jest histologický rozbor stěny 

 střevní. Povrch vnitřní vyložen jednovrstvým epithelem, jehož na 

 mnoze až 0.04 mm. dosahující buňky hluboce v lumen roury zažívací 

 (Tab. IL, Fig. 4. bs) zasahují. Jejich konce distální lopatkovitě jsou 

 rozšířeny a hustými, mocnými brvami posázeny, konce pak proximální 

 násadcovitě .prodlouženy (Tab. IL, Fig. 5. a). V jemně zrnitém plasma- 

 tickém obsahu uložené jádro ellipsovité zaujímá v buňce polohu ho- 

 řejší i jest na preparátech pěkně barvícím se chromatinem svým 

 zřetelně viděti (Tab. II., Fig. 5. n). Však mezi těmito obyčejnými 

 buňkami žaludku střevního pozorovati lze elementy od prvých velmi 

 podstatně se lišící (Tab. ÍL, Fig. 5. b). Jsou to buňky obrysu kulo- 

 vitého neb hranatého, umístěné na basi obyčejných buněk epithe- 

 liálních mezi násadcovitými jich prodlouženinami. Plasmatický obsah 

 redukován jest na míru nej menší, celá pak skoro buňka vyplněna 

 velikým, intensivně barvícím se jádrem. Brv postrádají vůbec. Podobné 

 poměry epithelu střevního shledány nejen u jiných rodův Naidomorph 

 (Stylaria lacustris), nýbrž i u skupin vyšších (Criodrilus, Khynchelmis, 

 Lumbriculus), a považovati je nutno dle výkladu dra. Vejdovského 

 za reservní, teprve se vyvíjející epithel střevní. Reighard v práci 

 své popisuje podobné elementy, však konstatuje přítomnost jejich 

 pouze v naduřelé části oesophageální. 



Bezprostředně na epithel uložená vrstva jest vrstva cévní. Po- 

 něvadž o ní v části následující důkladněji pojednáno bude, postačí 

 snad toliko dodati, že jak na řezech příčných, tak i podélných zře- 

 telně jako ostře světlo lámající element pikrokarmínem nebarvitelný 

 vystupuje. (Tab. 4. a 5. sc.) 



Podobně následující vrstvy, vrstva svalův příčných a na ní ulo- 

 žená vrstva podélná, ač elementy jejich nesmírně malými rozměry se 

 vyznačují, na vhodných řezech vystopovati se dají (Tab. 4. a 5. ps). 

 Jeví se jako jednoduchá řada vláken buď ve směru okružním (ve 

 vrstvě příčné), bud v podélné ose tělní (ve vrstvě podélné) probíha- 

 jících, aniž při sledování jejich možno bylo detaily strukturní blíže 

 vystopovati. Vrstva poslední, ze žláz chloragogenních (Tab. I., Fig. 

 10., Tab. IL, Fig. 4. a 5. žeh), se skládající, obejímá žaludek střevní 

 jakožto mohutný žláznatý povlak. Jednotlivé, těsně vedle sebe stlačené 

 žlázy této vrstvy představují veliké kulovité buňky, jemnou membránou 

 obdané a basí svou na capillary sítě střevní přisedlé. 



Obsah buněk vyplněn čirou, hyalinní tekutinou, v níž tkví značné 

 jádro (Tab. L, Fig. 10. n), obdané množstvím zvláštních tělísek (Tab. L, 

 Fig. 10. ex, Tab. IL, Fig. 5. ex). Ač na preparátech chromových mem- 



21* 



