341 



27. 



O některých nových pozorováních, jak jeví se škody 

 krupobitím na obilí způsobené. 



Přednesl Fr. Sitenský, prof. v Tábore dne 10. července 1885. 



Všímaje si škod způsobených kroupami, přesvědčil jsem se, že 

 nejsou způsobovány jen vlivem pouhých nárazů, jako pohmožděniny, 

 roztříštěniny, zlomeniny a vůbec poranění, jak se všeobecně za to 

 má, nýbrž že ku těmto škodným vlivům druží se ještě i vliv jiný. 

 Náhlým totiž ochlazením, způsobeným množstvím napadlých krup na 

 obilí, ruší se činnost životní, ano působí se i odumření útlejších jeho 

 částek podobně jako zmrznutím. 



Pozoruje tento zjev v přírodě, chtěl jsem se o něm přesvědčiti 

 pokusem : 



Čině nárazy hrubým velkozrným mokrým pískem, teplým tak 

 jako vzduch, v němž obilí, ku pokusu zvolené, rostlo, docílil jsem 

 sice nárazů, jevících se již po několika málo dnech na první pohled 

 podobně jako pohmožděniny na útlejších částech stébel a klasů krou- 

 pami způsobené. Ohledávaje je však zevrubněji, našel jsem přece 

 rozdíly. Při poranění kroupami způsobeném, nehledíme-li ku silným 

 škodám, jako jsou roztříštění, zpřerážení, roztřepení, zurážení částí 

 obilí, jeví se místa zraněná zběláním , později sežloutnutím místa 

 kroupou zachyceného. 



Místo zbělalé od buněk odumřelých, vzduchem naplněných, jeví 

 pak ve středu svém anebo výše, někdy jen nepatrné stopy roztříště- 

 ného porušeného pletiva. 



U pohmožděnin však způsobených tělesy neledovými zůstává 

 odumírání buněk více jen obmezeno na místo ranou přímo postižené, 

 a při rázech stejně prudkých jako u krup větrem hnaných, málo jen 

 šíří se ve svém sousedství. Rozdíl ten hlavně tam se patrně jeví, 

 kde kroupy napadly na zelené ještě obilí v takovém množství, že 

 stébla a klasy sehnuté pokrylo vrstvou svou, byť i na dobu nedlouhou. 



Nej citlivější jsou tyto škodné vlivy ledu krup pro květní částky, 

 hlavně pro mladý semenník v době opylení a zúrodnění. Haberlandt *) 

 zjistil, že pro ječmen, pšenici a vikev vypěstovanou za 10° až 12° C 

 jest teprv — 9° až — 12° zimou je smrtící. — Přesvědčil jsem se 



*) Centralblatt fur Agriculturchemie 1876 I. p. 496. 



