354 



Od uvedených boků vyzdvihuje se Eohatecká výšina, úrodnými 

 rolemi krytá, mírně ve stranu jižní, tvoříc pláň, která v nejjižnější 

 části své „Na horách" dosahuje největší své výše (218 m n. m.) 



Úpatí výšiny Rohatecké nalézá se mezi 155 a 170 m; boky mezi 

 170 a 200 m; témě mezi 200 a 218 m nad mořem. Vrchol je povýšen 

 nad Labem o 74 m. Poněvadž temeno toto je nad nejbližší okolí dosti 

 vyvýšeno, a příznivě položeno jednak mezi Českým Středohořím a vyso- 

 činou Řipskou, jednak mezi Oharkou a Labem, proto se otvírá na 

 uvedený kraj malebná vyhlídka z vyšších kopců, jmenovitě z vrcholu 

 „Na horách" aneb z „Bulfy" (207 m n. m.) 



Vrstvy, z nichž je Rohatecká výšina složena, náleží třem útvarům: 

 křidovému, diluvialnímu a alluvialnímu. Nejmocnější jest útvar křidový, 

 který je zastoupen dvěma mladšími pásmy českými : Teplickým a Bře- 

 zenským. Pro neobyčejnou polohu pásem křidových ku starším v okolí 

 města Roudnice, pro jich zvláštní ráz geognostický a velmi zajímavé 

 poměry palaeontologické věnoval jsem větší pozornost jmenovaným 

 pásmům křídovým po několik let. Roku 1884., když byla stavěna 

 silnice z Roudnice do Rohatec prostředkem celé výšiny, měl jsem 

 příležitost poznati zevrubně veškery poměry vrstev útvaru křídového 

 od paty až ku vrcholu, čím také byla urychlena práce, vztahující se 

 ku objasnění geologických poměrů výšiny Rohatecké. 



Doba třetihorní a diluvialní nejvíce sice působily k tomu, že 

 výšina Rohatecká a její okolí obdržely nynější podobu, avšak i v nej- 

 mladší době geologické, alluvialní, porušuje se výšina splakováním 

 vrstev a tvořením se hlubokých výmolů. 



I. Útvar křidový. 



Prof. dr. Jan Krejčí zmiňuje se o dvou pásmech útvaru křídového 

 Rohatecké výšiny. *) Drobivé, nižší opuky počítá ku pásmu Teplickému, 

 kdežto vyšší, světložluté, pevné, deskovité sliny vápnité s význačným 

 Inoceramus Cuvieri, za pásmo Březenské považuje. 



Veškery přístupné vrstvy Teplického pásma rozdělil jsem podle 

 fysikálních vlastností na 9 vrstev, pásmo Březenské na 10 vrstev. 

 Skoumaje pak mineralogickou a palaeontologickou povahu každé vrstvy 

 o sobě, dospěl jsem místy ku zajímavým výsledkům. Mnohé skameně- 

 liny, význačné pro pásmo Teplické, a v Březenských vrstvách posud 

 neuvedené, objevily se tu v Březenských vrstvách. Některé skameněliny 



*) Archiv pro přír. prosk. Čech. I. str. 77 a 78. 



