■ 



357 



170-50 m n. m. 



b) Opuka modravá, v pecky se 

 drobící 



0-50 m 



a) Opuka tvrdá, šedá nebo bílá, 

 místy do modra přecházející. Má 

 rovný lom a v pevné mocné sto- 

 lice je rozdělena. Tenčí desky 

 její, lomu mísovitého jsou zvo- 

 nivé 



3-00 m 



167-00 m n. m. 



I 1. Opuka rozpadlá, vodu nadržující. 



2. a) Rozsedliny vrstvy 2. a) jsou svislé a prostupují i ostatní, 

 vyšší vrstvy uvedeného lomu ; hlavní směr jejich jde od severu k jihu, 

 vedlejší kolmo ku předešlým a jinými různými směry. Stěny rozsedlin 

 potaženy jsou hydrátem kysličníku železitého, jímž jsou zbarveny 

 žlutohnědě nebo potaženy v podobě pestrých pruhů. Na plochách roz- 

 sedlin bývá též vyloučen krystallinický vápenec, jenž hydrátem kysl. 

 železitého žlutě nebo žlutohnědě je zbarven. Vedle krystallinického 

 vápence objevuje se též vláknitý vápenec, jehož usazování děje se 

 rovnoběžně s úklonem rozsedlin. Tento vápenec jest usazeninou z vod, 

 které vniknuvše do opukových rozsedlin s povrchu zemského, ve vyšších 

 místech uhličitanem vápenatým pomocí kyseliny uhličité se nasytily, 

 v nižších pak místech vypustily opět uhličitan vápenatý odpařováním. 



Opuka vrstvy 2. a) jest velmi vápnitá a tvrdá. Poskytuje dobrý 

 stavební kámen pro zdejší okolí. 



Tam, kde se protíná více rozsedlin různých směrů vedle sebe, 

 vytínají se tak zvané „svíry", osamocené to kusy opuky, rozsedlinami 

 plochami vrstevnatosti nebo plochami, dle nichž odděluje se opuka 

 v podobě mís. Poněvadž se na plochách rozsedlin tvoří desky vlákni- 

 tého vápence, bývají i svíry obaleny tímto vápencem a mimo to jilovitou 

 látkou, zplodinou to proměněné opuky. Když svír z ložiště je vyňat, 

 opadá tento obal snadno a jen stopy vláknitého vápence bývají na 

 povrchu zachovány v podobě rýh. 



Opadá-li obal, zbude vnitřní, velmi pevné jádro, které se skládá 

 obyčejně z látky světlejší a vápnitější nežli je okolní opuka. Na ně- 

 kterých místech viděti také, jak na povrchu hmota svíru přechází 

 I opuku. Hutnost svíru je 2'6. Svíry bývají zproráženy žilkami 

 krystallinického vápence. Místy mají také dutiny, na jichž plochách 

 nalézají se čisté drůzy klenčů vápence a na těchto pak sedí krystally 

 křemene. Tyto jsou buď ojedinělé anebo tvoří chomáče srostlic. Krystally 



