358 



jsou čiré v obyčejných tvarech šestibokého hranolu a jehlance. Zřídka 

 nalezneme v celistvé vápencové hmotě svíru roztroušené krychle pyri- 

 tové, změněné valně v limonit. Odstraníme-li obal, t. j. jíl a vláknitý 

 vápenec, je tvar svíru pohárovitý, při dolní zašpičatělé části zahnutý. 

 Někdy zase bývá tvar svíru zakulacený nebo hranolovitý s okulacenými 

 konci ano i jinak nepravidelný. Povrch bývá rýhován tam, kde jest 

 anebo kde byl vyloučen vláknitý vápenec. 



Svíry obyčejně se vyskytují — jak z pozdějšího pojednání bude 

 patrno — ve vápnitějších a tvrdších stolicích opuky ve všech polohách 

 výšiny Rohatecké jak v Teplickém tak v Březenském pásmu. V lomu 

 „Na Skalce" objevují se svíry tyto dosti často, avšak výhradně ve 

 vrstvě 2. a). 



Rozměry jednoho exempláru (průměrné velikosti) byly tyto: 

 délka 35, šířka 24, výška 43 cm. 



Tenké, vyschlé desky této opuky zvoní, udeříme-li na ně kladivem, 

 takže se podobají zvonivým opukám ve vrstvách Březenských. 

 V opuce 2. a) je málo skamenělin: 

 Beryx ornatus Ag., šupiny. 

 Inoceramus sp. 



Micraster sp. Jeden nalezen i ve „svíru". 



Neurčitelná větévka. 

 2. b) Opuka předešlá přechází výše v opuku 0*5 m mocnou, 

 v pecky proměněnou, barvy modravé (2 b). V břehu potoka v Ro- 

 hatcích proti dvoru nalezneme ji v téže výšce nadmořské a v téže 

 mocnosti; také vyčnívá zde pod ní svrchní čásť pevné opuky 2. a). 



Vrstva 3. 



a) V lomu „Na Skalce" uložena jest na rozdrobené opuce 

 2. b), pevná, modrá opuka, místy se šedými skvrnami, která se láme 

 v nepravidelné ostrohrané kusy. Vystavena jsouc dešti a slunci, 

 zvláště však mrazu, rozpadává se snadno v drobné pecky. Je-li čer- 

 stvě vylámána, užívá se jí s menším prospěchem ku stavbě. Na 

 rozsedlinách objevuje se povlak limonitový, někdy v podobě rovno- 

 běžných pestře zbarvených pruhů; též se vyskytují vrstvičky krystal- 

 linického vápence, jenž limonitem bývá do žlutá zbarven. Zřídka 

 nalezneme v opuce pecky pyritové, které mají na povrchu srostlice 

 krychlové, na průřezu pak jeví sloh paprskovitý. Některé pecky bý- 

 vají částečně nebo zcela v limonit změněny. Jedna pyritová pecka 

 měla jádro v sádrovec změněné. Pecky pyritové snadno se mění ve 

 vodnatý síran železnatý. 



