383 



krývají, neboť místo, v němž lom Bohuslavův je založen, není nej- 

 vyšším místem Rohatecké výšiny; nejvyšší místo leží o něco dále 

 k jihozápadu na cestě polní (218 m n. m.) a je mocnou ornicí kryto. 



Na temeně výšiny Rohatecké lze však i pod 210 m n. m. po- 

 zorovati jmenované štěrky, místy dosti hojně Netvoří však souvislou 

 vrstvu, nýbrž jsou s ornicí promíšeny. To platí zejména o místech 

 „Na vrchách" a „Na vinicích". Štěrky tyto lze považovati za roz- 

 padlé vrstvy štěrkové, které spolu s písky druhdy temeno Rohatecké 

 výšiny pokrývaly. Písky z tohoto zrušeného pásma splaveny byly 

 dolů a pokrývají boky, zvláště však úpatí výšiny Rohatecké kolkolem. 

 Oblázky štěrku skládají se z 



křemene bělavého (v. h.), 



buližníku modravého (v. h.), 



buližníku červenavého a černého (zř.), 



slepence (zř.), 



křemence (zř.), 



ruly šedé se stříbrolesklou slídou (zř.), 

 fyllitu (zř.), 

 amphibolitu (zř.), 



dioritu zelenavého až tmavého (zř.). 



Písek je žlutavý, křemitý, s šupinkami stříbrolesklé slídy. 



Čedič nebyl ani ve štěrku ani v písku nalezen; ani pozůstatky 

 zvířeny diluvialní nebyly v nich nalezeny. Uložení pásma našeho na 

 Březenských vrstvách shoduje se s uložením pískovcových vrstev Chlo- 

 meckých v jiných krajinách českých, jako ku př. v kraji Mladobole- 

 slavském a Jičínském. Není tedy vyloučena možnost, že by vrstvy 

 štěrku a písku, jež pokrývají temeno výšiny Rohatecké, byly zbytkem 

 pásma Chlomeckého útvaru křídového. 



Ještě jiná okolnost nasvědčuje tomu, aby se usazování našeho 

 písku a štěrku počítalo do dob starších než do dob diluvialních. 

 Tytéž štěrky a písky, které pokrývají témě výšiny Rohatecké a jiná 

 místa vysočiny Řipské, nalezl jsem i na levé straně Oharky, kde po- 

 krývají témě výšiny Brozanské*) a jsou znamenitě odkryty ku př. 



*) O těchto štěrkách podám podrobný popis v pozdějších „zprávách o geolog, 

 poměrech výšiny Brozanské". K těmto štěrkům nesmí se však počítati ty, 

 které obsahují čedič a pokrývají úpatí výšiny Brozanské, jako ku př. štěrky 

 mezi Lovosicemi, Cížkovicemi a Lukavcem. Viz mé pojednání: „První 

 zpráva o geologických poměrech výšiny Brozanské. Krajina mezi Lovosicemi 

 Cížkovicemi a Lukavcem". Zprávy o zasedání kr. čes. společnosti nauk ze 

 dne 31. října 1884. 



