384 



u Chotěšova. Uložení štěrků na obou stranách Oharky na Březenských 

 vrstvách se shoduje a štěrky ty jsou tedy soudobné. Štěrky ty usadily 

 se dříve, než se utvořilo údolí Oharecké. Poněvadž počátek tvoření 

 se Ohareckého údolí nejspíše spadá do doby třetihorní, následuje 

 z toho, že již před touto dobou usadilo se pásmo našich štěrků a písků 



II. Diluvium. 



Boky výšiny Kohatecké jsou pokryty na některých místech 

 pískem, ku př.: na východní straně „Předních vrchů" podle silnice 

 Roudnickorohatecké ; na jižní straně „Zadních vrchů"; mezi „Masár- 

 nou" a Bohatci; pod Bulfou, „pod Vinicí" („Na Zlámaném"). Písek 

 ten shoduje se s jemným, křemitým pískem, jenž pokrývá temeno 

 výšiny Rohatecké. Chová v sobě množství ohlazených , drobných 

 střípků opukových, barvy bílé, jež se úplně shodují s hmotou opuk 

 v oboru deskovitých opuk Březenských na Rohatecké výšině. Místy 

 jsou tyto střípky opukové nahromaděny u velkém množství v písku. 

 Písek ten tvoří v opukách, na nichž spočívá, žlaby, jež shodují se 

 s úklonem boků. To se dá pozorovati u Rohatců na silnici Doksanské 

 a v zářezu silnice na Předních vrchách. Ano i střípky opukové bývají 

 uloženy ve směru sklonu boků. Štěrk jen tu a tam v písku jest 

 roztroušen. V zářezu silnice na Předních vrchách má písek mocnost 

 1 až 2 m. Vytknutý písek se štěrkem tu a tam se objevujícím, je 

 tedy splavený písek ze starých štěrků výšiny Rohatecké, jenž pojal 

 do sebe četné úlomky z opuk Březenských. 



Týž písek se střípky bílé opuky a řídkým štěrkem pokrývá též 

 úpatí Rohatecké výšiny. Na severní straně sahá průměrně do výše 

 165 m n. m. Po východní straně, objímaje Skalku, Bulfu a Vinici 

 a vyplňuje Suchý dol i Sádka, sahá až přes 170 m n. m. Trosky 

 písku a štěrku toho nalezneme též na jižním a západním úpatí. Na 

 uvedených místech možno též pozorovati, jak písky v bocích uložené 

 souvisí s písky na úpatí. I tento písek pochází ze starých štěrků 

 výšiny Rohatecké. 



Pro srovnání s výšinou Rohateckou jest zajímavý „Mrchový 

 kopec," který se vypíná severně od Rohatec, do výše 208 m n. m. 

 Ten má temeno pokryté mocným pískem (staré štěrky vysočiny 

 Řipské). Poněvadž se tento písek splakoval a sesouval, obalily se 

 jím boky a úpatí tak dokonale, že nevycházejí opuky na povrch. 



K diluviu náleží též mocné písčiny mezi Hrobci a Libotejnicí, 

 na nichž živoří chudé borové háje, chráníce písčiny ty před větším 



