569 



běžný jsouce s hranou basalní ohýbají se na ostré obloukovité hraně 

 spojující vrchol s úhlem strany basalní a tergalní, a sbíhají se pak 

 ku hraně tergalní. Spodní plocha ukazuje (obr. 1.) pravidelný, kruho- 

 vitý otisk svalu zatahovacího. 



Ro strum (T. II. 2. v, f) vyobrazil již také Bosquet (T. II. f. 7.). 

 Na našem exempláru jest hřbet ostřejší a vrstevnice význačnější; 

 struktura jako u ostatních plošek. 



Lateralia. Z těchto předně zmiňuji se o lateralních ploškách, 

 jež mají podobu pravoúhlého trojúhelníku (T. II. 2. cl). Tyto vyobrazil 

 též Bosquet (Pl. II. f. 8. a 9.). Týž počítá je ku svrchním lateraliím, 

 patrně uprostřed capitula umístěným. Dle tvaru svého však rozhodně 

 nenáležejí v toto místo, kamž spíše náleží ploška lateralní, již na- 

 nalezl a vyobrazil Reuss (Uber foss. Lep. T. III. f. 11.) s touto ji 

 srovnávaje. Sám nenalezl jsem této plošky ; umístil jsem však vyobra- 

 zení její na místě, kam by dle náhledu mého patřila (T. II. 2. sl). 

 Porovnáním s recentním druhem Pol. cornucopiae dospěl jsem k ná- 

 hledu, že výše uvedená ploška jest carinolateralní, na kterémž 

 místě vskutku se podobné nesymetrické plošky vyskytují. 



Jiná ploška lateralní jest ploška domněle rostrolateralní 

 (T. II. 2. rl, rV\ kteráž vyobrazena byla již různými autory. Má 

 tvar čtverhranný, rozdělený uhlopříčnou ve dvě nestejná pole s po- 

 vrchem podobné struktury jako plošky ostatní. 



Ze spodních lateralií přidružuji sem jednu plošku podoby ne- 

 stejnostranného trojúhelníku, rozděleného vysedlým žebrem, k basalní 

 hraně kolmým ve dvě nestejné části (T. II. 2. I). Některé z plošek, 

 jako ony lateralní vůbec a rostrum vyznačují se na spodní ploše 

 obyčejně sříznutými hranami, tergum má při vrcholu malou, polovy- 

 sedlou obrubu. 



Ze všech těchto plošek nebylo u nás dříve nalezeno rostrum, 

 ploška carinolateralní, a spodní lateralní. Naproti tomu nebyla opětně 

 nalezena svrchní lateralní. .... 



Poll. radiatus Sow., jejž popisuje Reuss dle scuta z Hun- 

 dorfu, jest zcela určitě Poli. glaber. 



Naleziště: Nejobyčejnějšími zjevy jsou carina a scutum. Ca- 

 rinu známe jako hojnou z Kamajku, jednotlivě přichází též v Šemících, 

 v Košticích, v Schillingách u Biliny, v Lužici a na Chlomku. Hoj- 

 něji vyskytuje se scutum, rovněž v Kamajku obyčejné, jednotlivě dosti 

 často v Novosedlicích, Košticích, Hundorfu, Lužici, Kystré. Řidší 

 jest již tergum, v Kamajku sice ještě velmi hojné a v nejrozmani- 

 tějších přechodech přicházející, vzácné ale v ostatních vrstvách ; známo 



