618 



ustupuje střed pohybu do nekonečna; i odpomčuje se takový rozbor, 

 při kterém by podobná obtíž nenastala. 



Z té příčiny jest vhodno podržeti též translaci co složku vše- 

 obecného pohybu. Věta I. modifikuje se pak takto : 



II. Všeobecný pohyb jest nekonečně rozmanitým 

 způsobem aequivalentní souboru prosté deformace, ex- 

 panse a rotace o společném středu a ose středem tím 

 procházející, ve spojení s určitou translací celku. 



Můžeme totiž z koefficientů a 10 , a 20 , a 30 libovolnou část oddělit 

 co translaci, zbytek určuje polohu středu pohybu (sc , ?/ , z ). Volí- 

 me-li translaci ve směru osy rotační, klademe-li tedy: 



t } ~ qr x , t 2 =qr v t 3 = gr„ 



můžeme z výrazů pro x 0> y , z eliminovati q, čímž obdržíme rovnice 

 přímky, na které se střed expanse a deformace nalézá. 

 Můžeme tudíž větu hořejší modifikovati takto: 

 Všeobecný pohyb jest aequivalentní souboru de- 

 formace, expanse a pohybu šroubového; osa pohybu 

 šroubového prochází společným středem expanse a de- 

 formace, a týž střed nalézá se na pevné přímce v po- 

 loze, určené translační složkou pohybu. Přímka ta pro- 

 chází ovšem středem pohybu veškerého, pro který translační složka 

 pohybu mizí. V případě (44) leží přímka ta úplně v nekonečnu. V pří- 

 padě tom můžeme však klásti: 



t x — a l0 , t 2 zz a 2o , t 3 zz a 3o ; 



rovnice : 



+ a i2 2/0 + «l3 Z =0 



(45) %, x -f- a 22 y Q -f a 23 z zz O 



a 3l x -f a 32 y + a 33 z zz O 



znamenají přímku, na které můžeme kdekoli voliti společný střed 

 expanse a deformace, kterým zároveň prochází osa rotace. Výslednou 

 rotaci můžeme s translací spojiti v pohyb šroubový. Obdržíme tak 

 větu následující: 



III. Jsou-li koefficienty daného pohybu všeobec- 

 ného podrobeny podmínce (44), můžeme nalézti pevnou 

 rovinu a v ní svazek rovnoběžných paprsků, z nichž 

 každý může býti osou téhož pohybu šroubového, tvoří- 

 cího jednu složku daného pohybu. Druhou složku tvoří 



