626 



prostupujíce cuticulu, nalézají se u většině případů v bodu křížení 

 se silnějších vláken a jsou na svrchní cuticule objaty ostře lámají- 

 cími dvůrky. 



2. Hypodermis. Vrstva cuticulu vylučující či podkožka není na 

 celém těle stejné tlouštky a struktury. Jak známo, již starším aukto- 

 rům, jest v celé střední části redukována na teničkou vrstvu zrnité 

 protoplasmy, v níž roztroušena jsou jádra silně sploštilá, jež zvláště 

 na příčných řezech Q Gordius tolosanus vystupují. Přída a zadek 

 těla jsou však tvořeny z pravé buněčné hypodermis, po spůsobu 

 jednovrstevného epithelu, v němž na barvených praeparátech pěkná 

 jádra vystupují. Jak u samečků tak u samiček Gord. tolosanus 

 aPreslii mění se tloušťka hypodermis, vystupujíc hlavně na břišní 

 straně jakožto vysoký cilindrický epithel, skládající se z tenkých, 

 vláknitých buněk s pěknými vřeténkovitými jádry. Z této ztloustlé 

 hypodermis tvoří se také pásmo nervové. 



Kdežto štětinovité výrůstky podél pohlavního otvoru samečků 

 jsou bezpochyby jen produkty svrchní cuticuly, anot nelze spojení 

 jich s hypodermis dokázati, tož tvoří se přímo s hypodermis jiné 

 kratší papilovité štětinky, jež na vnitřní straně samečka vidlice jako 

 lesklá tělíska vystupují. Příčnými řezy snadno se dokáže, že tyto 

 papily jsou ve spojení úzkými kanálky s hypodermis a že mladší, 

 tvořící se papily neleží na svrchní cuticule, nýbrž uvnitř cuticuly 

 spodní, blíže cuticuly, a že ponenáhlu vystupují na povrch. 



Villot (82) popírá přítomnost buněčné hypodermis u Gordiů 

 vůbec, avšak již Butschli (83) tutéž správně pozoroval, kdežto Linstow 

 (81) za hypordemis vykládá peritoneální epithel. Co se týče rozezná- 

 vání vrstev cuticuly tohoto posledního auktora, tu poukazuji na při- 

 měřené vyvrácení jeho zpráv Villotem (80). 



3. Svalová vrstva. Jest známo již ze starších prací, že pouze 

 vrstva podélných svalů jest pro strunovce charakteristickou, kdežto 

 okružní úplně schází. Též známo jest, že tato vrstva přetržena jest 

 pouze v břišní střední čáře, již prostupuje po celé délce svaz pásma 

 nervového. Připojuji v tomto ohlede ještě, že i hřbetní čára se dá 

 u samečků v zadní Části těla nad chámovody dokázati, jevíc se jakožto 

 mělká rýha mezi pravou a levou polovinou svalů. V přídě těla, tam 

 kde spojuje se pásmo břišní s gangliem nadjícnovým, scházejí svaly 

 vůbec, tak jako ve vidlici samčí na straně břišní. Protož tlouštka 

 svalů není všudy stejná, hlavně u samiček jest téměř o polovinu 

 nižší, než u samečků. Struktura svalů jest také poněkud známa, 

 anoť vytknuto, že to jsou roury silně se stran stlačené, na obvodu 



