628 



Peritonaeum aspoň vždy dá se jakožto zvláštní epithelovitá blána 

 dokázati a v ní i konstatovati přímo se dělící jádra. 



Zvláště u samečků jsou to skutečně kolosální buňky kubické 

 neb cylindrické, jež na stěnu svalů se přikládají, kdežto u samiček 

 jsou silně sploštilé. Tento peritonealní epithel uzavírá v sobě pletivo 

 buněčné, jež známo, jak již řečeno, pod jménem parenchymu. Modifi- 

 kace tohoto jsou velmi rozličné v jednotlivých končinách těla a po- 

 jednám o nich na jiném místě. Důležité však jest, že elementy tohoto 

 „parenchymu" tvoří veškeré blány, objímající v těle produkty po- 

 hlavní, tudíž vaky vaječné a chámové. Z toho pletiva vzniká také 

 mesenterium, více méně mohutné a veskrze epitheliální blány tvořící 



Tyto znamenité a pro organo genii nad míru důležité změny 

 mesoblastových elementů, za jaké musíme rozhodně uznati perito- 

 nealní blánu a její produkty, zůstaly všem mým předchůdcům úplně 

 neznámé. 



Peritonaeum Gordiů ukazuje ale také nadevše jasně, že to 

 blána samostatná, v nijakých bližších stycích vzájemnosti s vrstvou 

 svalovou nestojící, jak bludně v posledním čase vykládáno. 



T. zv. parenchym však také jeví se úplně homologickým s lym- 

 fatickými č. bludnými buňkami, jež v dutině tělesné annulátův splý- 

 vají. Jako zde v době tvoření se žláz pohlavních jsou tyto buňky 

 stráveny, tak i u strunovců shledáváme, že když objeví se pravé žlázy 

 pohlavní — v našem případě vaječníky — zmizí úplně „parenchym". 

 Ovšem ale nepřemění se jeho buňky v žlázy pohlavní, nýbrž tyto 

 jsou orgány samostatné. 



Jest tedy parenchym tělesný orgánem výživným. 



5. Nervová soustava. Gordriidi mají pravé pásmo břišní i za- 

 uzlinu mozkovou párovitou. Tato ovšem splynuvši s přední částí pásma 

 břišního, pozbyla své samostatnosti a jeví se jako pokračování pásma 

 břišního. Toto souvisí těsně s hypodermis pomocí svazu nervového, 

 úzké to lamelly, jež prochází vrstvou svalovou a v dutině tělesní 

 naduřuje v pravou míchu břišní. Skladba této poslední jest jako ona 

 annulatů, na spod někdy nezřetelně vytvořená vrstva buněk nervových, 

 nahoře převládající vrstva vláken. Podélné řezy ukazují, že buňky 

 nervové vnikají clo vrstvy vláknité a zde v jemné fibrilly se rozvětvujíce, 

 tvoří ozdobné sítivo, jako u annulatů. Zauzlina přední skládá se z po- 

 loviny svrchní a spodní; tato převládá co do objemu; středem táhne 

 se zakrsalý jícen. 



Svrchní polovina mozková, vysílající k epiblastu 2 silné větve 

 nervové, sestává z jediné, nezřetelné vrstvy buněčné a zřetelnější 



