Desuden Bemerkninger om Skade, foraarsaget ved Torden- 

 vejret og de det ledsagende Faenomener. 



Samtlige indkornne 1428 Iagttagelser benyttedes paa felgende 

 Maade til Studiet af Tordenvejrenes Natur. 



Schemaernes Indhold registreredes for hver Tordenvejrsdag 

 i en Protocol, idet Stationerne ordnedes dels efter den geogra- 

 fiske Beliggenhed, dels efter Tiden for Tordenvejrets Udbrud. 

 Klokkeslettene reduceredes til Parisertid, Middeltallet toges af Be- 

 gyndelses- og Endeklokkeslettene. Alle Retninger reduceredes til 

 retvisende, og alle Styrkebetegnelser bleve anforte i Tal. 



Paa et Norgeskart sloges om hver Station en Cirkel med en 

 Radius af 3 geografiske Mile (eller en Diameter af 45 Kilometer). 

 3 geografiske Mile er nemlig omtrent den storste Afstand, hvori 

 man i Regelen kan hore Torden. Paa denne Cirkel, der forestiller 

 Stedets Horisont, afsattes de Punkter, i hvilke Tordenvejret trak 

 op og forsvandt. Disse Punkter forbandtes med en ret Lime, der 

 saaledes som en Pil betegnede Tordenvejrets locale Bevajgel- 

 sesretning. Denne, regnet paa samme Maade som Vindens 

 Retning, indfortes ogsaa i det ovemiEevnte Register. 



Middeltallet af Klokkeslettene for Tordenvejrets Begyndelse 

 og Ende, der reprfesenterer Tiden for Tordenvejrets Overgang 

 gjennem Stedets Zenitb eller for dets storste Nterbed til samme, 

 skreves paa Midten af de Pile, der angive den locale Bevajgelses- 

 retning. Naar et Tordenvejr, hvad der er det almindelige, er 

 blevet iagttaget paa flere forskjellige Steder, vil man i Regelen 

 finde, at disse Tidspunkter ere saaledes grupperede, at de vise, 

 at Tordenvejret har forplantet sig med en mere eller mindre re- 

 gelrnasssig fremadskridende Gang henover mindre eller storre Straik- 

 ninger af Jordens Overflade, idet Bredden af det Strog, hvorover 

 Tordenvejret samtidig udlader sig, varierer op og ned Korat 

 tydeli-jore disse Ffenomener er der trukket U n \« r - en for 



■1c Tii 



