meter af Gradientens Storrelse, saaledes at Graendserne for de 

 forskjellige Grupper falde paa liver Femmer, saa faar man : 

 Gradientens 



Storrelse: 20 30 40 50 60 70 80 90 100 over 100 Kil. 

 Vindstyrke: 4.9 3.9 3.1 2.3 1.8 2.0 1.5 1.8 1.4 1.8 



Jo mindre Gradienten er, jo raskere Lufttrykket varierer fra 

 Sfced til Sted, jo tsettere de isobarisko Linicr liggr. desto storre 

 er Vindstyrken. De Ujevnheder, som ovenstaaende Tabel frem- 

 byder, ere ikke storre, end at de .uden Vanskelighed kunne for- 

 klares som Felge af det Usikkre i Vindstyrkens Bedemmelse ved 

 almindeligt Skjon. Det store Tal, som svarer til en Gradient paa 

 over 100 Kilometer, finder sin naturlige Forklaring deri, at saa- 

 danne Gradienter mest forekomme under Tordenvejr inde i Lan- 

 det, hvor Vindstyrken idetheletaget er svagere og derfor jevnlig 

 bedemmes sterkere end ude paa Kysten. 



Viridens Retning. Den folgende Tabel, der er sammen- 

 stillet efter Registret, viser, hvormange Gange de forskjellige 

 Vindretninger have vaeret noterede under Tordenvejr i de forskjel- 

 lige Maaneder: 



N NO O SO S SV V NV Sum 



6.0 17.0 26.0 



71.0 56.0 170.0 303.0 306.5 : 



