er Forbindelsen klar. Begge staa i samme Forhold til den dag- 

 lige opstigende Luftstrom og dens Variationer, som angives af 

 Barometrets daglige Periode. . 



De gunstigste Betingelser for Tordenvejrs Udbrud findes, naar 

 en Hvirvel nsermer sig Norge fra Vesten af eller passerer over 

 Landet. Her er et bevsegeligt Luftfortyndings-Centrum, omkring 

 hvilket Vinden hvirvler, og henimod hvilket den soger. Hvirve- 

 lens ostlige eller forangaaende Side har de sydlige, varme og fug- 

 tige Vinde med sterke opstigende Luftstromme, Hvirvelens efter- 

 felgende eller vestlige Side har de nordlige, kolde og torre Vinde. 

 Det er de sydlige Vinde, der tilhore Hvirvlernes Forside, som 

 bringe de allerfleste Tordenvejr. Tordenvejr paa Hvirvlernes Syd- 

 side, det er med sydvestlige Vinde, ere ternmelig hyppige; men 

 Tordenvejr paa en Hvirvels Bagside, det er med nordvestlige 

 Vinde, ere meget sjeldne, og Tordenvejr paa en Hvirvels Nord- 

 side, med nordostlige Vinde, ere rene Undtagelser. 



Hvirvel to rdenvejrene ere meget hyppigere end Varme- 

 tordenvejr, som folgende Tabel viser. 

 Dage 



1868. 









Januar 



3 







3 



Februar 



7 









Marts 

























Mai 



11 







13 



Juni 



14 



3 



16 



Juli 



2 



13 



17 



August 



21 





31 



September 









10 





10 







12 













December 



1 









H el e A a r et 









Hvirveltordenvejrene have i 1868 v;eret mere end 3 Gange 

 saa talrige som Varmeturdenvejrene. I Maanederne Juni, Juli og 



