200 



August ere deres indbyrdes Hyppighed som 37 til 24, dette er 

 Varmetordenvejrenes Tid, men deres Antal kommer dog ikke op 

 mod Hvirveltordenvejrenes. Tordenvejrene paa Kysteu ere ho- 

 vedsagelig Hvirveltordenvejr. Vintertordenvejrene ere samtlige 

 Hvirveltordenvejr og Kysttordenvejr. Det store Antal Tordenvejr 

 i August 1868 skriver sig isser fra Hvirveltordenvejrenes overvej- 

 ende Hyppighed. 



Med de fremsatte Resultater for 0je skulle vi nu gjennemgaa 

 de forskjellige Dele af Landet og soge at paapege de Aarsager, 

 der give Tordenvejrene deres forskjellige Hyppighed og Styrke 

 paa de forskjellige Steder. 



Paa 0stlandet er Temperaturen hoj om Sommeren og lav om 

 Vint.eren. S0ndenvindene have ligefrem Adgang fra Havet. Hvir- 

 veltordenvejr ere hyppige, ligesaa Varmetordenvejr, om Somme- 

 ren. Om Vinteren, da den storste Kulde findes i disse Egne, 

 forsvinde Tordenvejrene, ere iallefald yderlig sjeldne Fcenome- 

 ner. Kystens og Landets Form tillader de sydlige Vindc at stige 



Paa Vestlandet, mellem Lindesnes og Sognefjord, har Kyst- 

 streekningen de fleste Tordenvejr af alle Steder i Norge. Aarets 

 Middeltemperatur er her noget hojere end paa 0stlandet. Var- 

 metordenvejr ere sjeldne, men de sydlige og sydostlige Vindc 

 trreffe Kysten mere eller mindre lodret, hvilket bidrager i Forbin- 

 delse med Kystens stejlere Form til deres hurtigere Opstigning. 

 Tordenvejrene forplante sig kun sjelden og lidet Ind i Landet; 

 det synes overalt at va?re Tilfeeldet, at Tordenvejrene tabe sig, 



