202 



I Sydvaranger derimod er Forholdet anderledes. Her er Tor- 

 denvejr virkelig hyppige i Sommermaanederne. Den sterke Virk- 

 ning af Solen paa dette continentalt liggende Strog, i den Tid, 

 da den stedse er over Horizonten, fremkalder en Varme, der let 

 gaar op til en Snes Grader og foraarsager en sterk opstigende I 

 Luftstr0m, som fylder sig med Darnpe fra det nserliggende Hav 

 og giver Anledning til Tordenvejr. Alle Tordenvejr i Sydvaran- 

 ger have fundet Sted otn Eftermiddagen og Aftenen. 



Vintertorden vejrene findes sangodtsom ndelukkende paa 

 Vestkysten og optrajde kun under meget sterke Storme. Det er ■ 

 isaer Strsekningen fra Stat og nordover, lige til Lofoten, hvor de 

 ere hyppigst, men man har dem ogsaa ved Lindesnes paa den 

 ene Side og lige til Andenes i Vesteraalen under 69| Grad Bredde 

 paa den anden Side. Alle Omstamdigheder tyde hen paa, at Vin- j I 

 tertordenvejrene, der stedse ledsages af en efter Aarstiden vistnok 

 mild og fugtig, men absolut taget kold og dampfattig Luft, skylde 

 sin Dannelse til Kystens stejle FoVm i Forbindelse med Paalands- 

 vindens store Fart, altsaa til en usredvanlig sterk opstigende Lnft- 

 strom. De ere indskramkede til Kysten og treenge kun yderlig j 

 sjelden ind over Landet, fra hvis Indre man dog jevnlig kan se | 

 Lynene af de Tordenvejr, som brage paa Kysten. 



Fortegnelse og Beskrivelse over Tordenvejr 

 i Norge i 1868. 



Jan uar 14. Tordenvejr ved 8k j ell an ger — Nordre Ber- 

 gens-Led — sent om Aftenen. Sterk NV Vind. 



Jan uar 15. Om Aftenen sterkt Tordenvejr paa Kysten fra 

 Stavanger til Folden. Nceste Morgen Tordenvejr paa Hcl- 

 liso Fyr. Storm af Sydvest pan Kysten. Mildt Vejr 2-5° over 

 Normalstand. Et Hvirvelcentrum var den 14de om Morgenen tffit 

 i SO for Island, den 15de paa Bodes Bredde i Nord for Nordseen, 

 den 16de mellem Nordcap og Haparanda. 



Januar 29. Kl. 1« Morgen sterkt Tordenvejr i Vestries, 



