262 



I Mauiys Tabeller ere Tallene storre end de for Norge gjtel- 

 dende. Dette har sin nsermeste Grand deri, at hos Maury ere 

 alle som gales regnede Vinde medtagne, altsaa alle Vinde af 

 vor Vindstyrke 4 og derover, medens den norske Statistik kun 

 indbefatter Vinde af Sfcyrken 5 og derover. 



Middeltallene af Mauiys Vaerdier for de forskjellige Bredder 

 vise en aarlig Periode i Stormenes Hyppighed i Nord-Atlanter- 

 havet, der er nsesten ganske overensstemmende med den, der er 

 fnndet i Norge, kun ligge Epokerne for Maximum og Minimum 

 omtrent en Maaned senere hos Maury. 



Af Mauiys Curver fremgaar det, at Stormenes Hyppighed i 

 Nord-Atlanterhavet voxer ganske langsomt fra JSkvator og til den 

 30te Breddegrad. Fra den 30te Breddegrad til den 40de voxer 

 Stormenes Hyppighed overmaade raskt og holder sig omtrent paa 

 samme Hojde lige til den 60de Grad. Det viser sig saaledes, at 

 Stormene i Nordatlanterhavet ere sjseldne der, hvor Passaten blse- 

 ser, og der, hvor Krebsens Vendecirkels heje Lufttryk hersker, 

 medens de have sin sterste Hyppighed der, hvor Golfstrommen 

 gaar ostover fra Amerika mod Europa. 



De lave Lufttryk, der give Anledning til Stormene, fremkal- 

 des, efter hvad Studiet af Vanddampenes Forhold i Atmosfaeren 

 viser, fornemmelig ved Dampenes Fortsetning til Nedbor. Under 

 Storme finder man, at det Strog, hvor Vanddampenes Mffingde er 

 storst ved Jordens Overflade, ligger i Syd for Stormhvirvlerues 

 Centrer. Herfra fores Vanddampene med de sydvestlige og se- 

 nere sydlige, tildels sydostlige Vinde op paa hojere Bredder, og 

 saavel herved, sotn ved Luftens opstigende Bevsegelse frembringes 

 den Afkjoling, der foraarsager Nedberen og derigjennem den 



