294 



for det andet, hverken theoretisk eller praktisk, og ophfever saa- 

 ledes Guddommeligheden, der netop bestaar i at vrere Alt for 

 Alle, nemlig theoretisk Idealet og praktisk Hjfelpen, Frelsen. 



Naar vi ville sammenfatte den her givne Udvikling for Stilpons 

 Vedkommende, er altsaa hans eiendommelige Stilling den, at, idet 

 han reflekterer den megariske Abstraction og uddrager dens Con- 

 seqvenser, bliver hans theoretiske Plnlosophi Nihilisme, hans prak- 

 tiske Qvietistne, hans Religionsphilosophi Atheisme. Og naar vi 

 saa tilslut overse den hele her givne Fremstilling, bliver Resulta- 

 tet, at, mens den hidtilvserende Bearbeidelse og Opfatning af Ma- 

 terialet liar vseret saadan, at man, hvad f. Ex. Brandis i sin „Ge- 

 schichte der griechisch-romischen Philosophic" udtrykkelig erkjen- 

 der, igrunden ikke vidste Mere om Eubulides, Diodoros og Stilpon, 

 end at de Alle vsesentlig stode paa det megariske Standpunkt, 

 altsaa ikke fandt nogensomhelst Udvikling inden denne Skole, saa 

 er der her paavist, at den har havt en hoist mrerkelig. Denne 

 den rene Intellectualismes Udvikling, der vistnok er typisk for 

 det ensidige Forsrandsliv i Almindelighed, bestaar altsaa deri, at 

 Forstandslivet (Eukleides), reflekterende sin Tomhed i sig selv 

 (Eubulides), soger sit Indhold udenfor sig og bliver Materialisme 

 (Diodoros), men da det Udvortes, Materielle, som saadant aldrig 

 kan give Forstanden Indhold, ender denne med at finde det samme 

 0de og Tomhed udenfor sig som indeni sig, med at gjore Livet 

 og Verden til en 0rken (Stilpon). 



II. Om det seldre Akademi. 

 Skjont Platonismen fik sin sande Udvikling, sin Udvikling i 

 Aand og Sandhed, udenfor Platons egen Skole, det saakaldte Aka- 

 demi, nemlig gjennem ' Aristoteles, har dog ogsaa ved Siden af 

 denne dens Fortssettelse efter Aanden ogsaa dens Fortsrettelse 



ffildre Akademi liar denne Interesse, ikke bio" historisk, forme- 



cismen og andre af de elterfolgende Perioders aandelige Phseno- 

 mener, men ogsaa som en Typus for en saadan Fortscettelse efter 



