341 



et medisk Verdensrige ikke have staaet i noget Forhold til det 

 jodiske Folk, medens de ovrige Verdensriger stode i et saadant, 

 og det i et meget betydningsfuldt. Stedeme Dan. 6, 1. 29. 9, 1. 10, 1. 

 13. 21. 11, 2, som man bar anfort for et sanskilt medisk Verdens- 

 rige, bevise kun, at det medisk-persiske Verdensrige havde to Phaser, 

 en kort medisk eller medisk-persisk og en lang persisk-medisk eller 

 persisk, og Slutningsordene i Dan. 8, 3, efter hvilke Medien en 

 Tid lang stod paa den historiske Skueplads, medens dette endnu 

 ikke var Tilfaeldet med Perserne, angaa Forhold, der fandt Sted, 

 forend de to Folk fik Verdensherredemmet, paa en Tid, da de 

 kun forberedtes til det. Er nu ogsaa den Anskuelse uholdbar, 

 efter hvilken det andet Verdensrige er det mediske, og det tredie 

 det persiske, saa bliver kun den seldste, tidligere neesten eneher- 

 skende og endnu i vore Dage af ikke Faa hyldede Anskuelse til- 

 bage, efter hvilken det forste. er det babyloniske, det andet Me- 

 dernes og Persernes, det tredie det grsesk-makedoniske og det 

 fjerde det romerske. Denne Anskuelse stemmer ogsaa meget godt 

 overeens med, hvad der i Dan. 7, 6. og 7, 5 siges om det tredie 

 og andet Verdensrige. I 7, 6 fremstilles hint som enPardermed 

 fire Hoveder og fire Vinger, og i 7, 5 dette som en Bjern, der 

 bar tie Ribbeen i sit Gab. Parderens fire Hoveder ere de fire Riger, 

 hvori Alexanders Rige udstykkedes, og som ogsaa omtales Dan. 8, 

 22 og 11, 4, og dens fire Vinger hentyde til den overordentlige Hur- 

 tighed, hvormed dette Rige udbredte sig mod alle Verdens Kanter, 

 og som ogsaa fremhreves i Dan. 8, 5, og de tie Ribbeen i Bjer- 

 nens Gab ere de tre af Mederne og Perserne underkuede Folk, 

 Babylonierne, Lydierne og ^gypterue. Naar det andet Rige i Dan. 

 2, 39 fremstilles som ringerc end Nebukadnezars, saa skeer det, 

 fordi det medisk-persiske gjennem na?sten sin hele Tilva?relses 

 Tid var et lost sammenha3ngeude og med Opror opfyldt Rige, og 

 Ligheden mellem Dan. 7, 7. 8. 20 ff. og 8, 9 ff. bar sin Grirod 

 i det forbilledlige Forhold, hvori det tredie Riges Phasnomener 

 staa alle til det fjerdes. Forovrigt sigter Daniels Bog ogsaa i Kap. 

 11, 18 og 30 til det romerske Rige. 



