343 



Christianiafjordens Munding bliver der saaledes et Minimum af 

 Lufttryk. De herskende Vindretninger gaa i Overenstemmelse 

 hermed. Medens sydostlige Vinde ere de hyppigste i det nordlige 

 Norge, blive de sydvestlige afvexlende med estlige hyppigst nor- 

 denfor Stat, men sondenfor Stat indtil Jaederen herske sydlige 

 Vinde. I Danmark herske sydvestlige, tildels sydostlige, og i det 

 sydlige Sverige sydvestlige, i det nordlige sydlige Vinde. Det 

 seer ud som en Undtagelse, at der paa Strsekningen fra Lier og 

 Nesset indtil Christiania blseser fremherskende n o r d o s 1 1 i ge Vinde. 

 Men disse forklares paa en ligesaa utvungen Maade af det omtalte 

 Lufttryksmaximum imellem Christiania og Dovre, fra hvilket de 

 stromme ud, som de ovrige forklares af den i det store stcdfin- 

 dende Fordeling af Lufttrykket over de skandinaviske Lande i 

 Januar Maaned. 



I Juli Maaned er Lufttrykket i det Indre af Norge, omkring 

 Dovre (reduceret til Havfladen), lavere, end det er imod Nordvest, 

 mod Vest, mod Sydvest, mod Syd og mod Sydost. I denne Maaned 

 er Lufttrykket i det Store taget aftugende mod Norden. I de iso- 

 barometriske Liniers jevne Lob fra Vest mod 0st frembyder den 

 skandinaviske Halvos centrale Del saaledes en Ujevnhed, et se- 

 kundeerl Minimum af Lufttryk. Barometret er paa Vestkysten hoi- 

 ere end paa 0stlandet. Vinden er paa Vestkysten fremherskende 

 nordvestlig til nordlig. Strfekningen fra Nesset til Christiania har 

 et lavere Lufttryk nordenfor sig og fremherskende vestlige, syd- 

 vestlige og sydlige Vinde respektive ved Nesset, i Sandosund og i 

 Christiania. I Danmark ere de vestlige, i det sydlige Sverige de syd- 

 vestlige og i det nordlige Sverige de sydlige Vinde fremherskende. 



Hvad der saaledes foregaar i Luftkredsen over den skandi- 

 naviske Halve, er aldeles analogt med, hvad der til de samme Aars- 

 tider foregaar over det store asiatiske Fastland. Det staerke Var- 

 metab, som Fastlandet i Modssetning til Havet lider om Vinteren, 

 naar Solen staar lavt og Natten er lang, er der som her Aarsag 

 til den lave Temperatur om Vinteren og derigjennem til den stserkt 

 fortaettede og tunge Lul't, som bringer Barometret til at staa hoit. 

 Den staerke Varme, som Solstraalerne om Sommeren, naar Solen 



