344 



staar hoit og Dagene ere lange ; udvikle i Fastlandenes Indre, er 

 her som der Aarsag til Luftfortynding og lavt Barometer. Den 

 skandinaviske Halve viser sig som et Fastland, ved hvis Kyster 

 Vindenes Retning skifte med Aarstiden. Om Vinteren.kan man 

 seile med god Vind fra Christiania til Nordkap, om Sommeren 

 kan man seile med god Vind fra Stat til Christiania. Vindene 

 i Norge gaa nadig tvers over Landet, de tage heist Seveien. 



3. Waage fremlagde chemiske Analyser af 28 Stykker Me- 

 tallegeringer fra Universitetets Oldsarhling, udforte efter Viden- 

 skabs-Selskabets Opfordring og paa dets Bekostning. (Oversend- 

 tes til Oldsamlingens Bestyrer, Professor Rygh.) 4 



Den 26 Februar. Philosophisk-historisk Classe. 



1. Caspari omhandlede nogle Steder i Tertullians Skrift: 

 De preescriptionibus hsereticorum, hvor man har troet at finde den 

 historiske Angivelse, at vort apostoliske Symbol som Formel i 

 Lighed med Fadervor hidrorer fra Christus selv, nemlig Stederne: 

 „Angaaende Sandheden af denne Regel, hvilken, som vi skulle 

 bevise, er indstiftet af Christus, existerer hos os ikke noget Spergs- 

 maal" (Ha3c regula a Christo instituta etc., c. 13) ; „Den Regel, som 

 Kirken har overleveret fra Apostlene, Apostlene fra Christus, Chri- 

 stus fra Gud" (ea regula, qvam ecclesia ab apostolis, apostoli a 

 Christo, Christus a deo tradidit, c. 37) ; „enhver Laere, som stemmer 

 overens med hine apostoliske Kirker — maa holdes for sand, idet 

 den uden Tvivl holder fast ved det, som Kirkerne have modtaget 

 af Apostlene, Apostlene fra Christus, Christus af Gud" (— quod 

 eeclesiee ab apostolis, apostoli a Christo, Christus a deo accepit, 

 e. 21) ; „Men foist og fremst fremsretter jeg dette, at Et og noget 

 Sikkert og Bestemter blevet indstiftet af Christus, som Nationerne 

 paa enhver Maade skulle tro" (uiium utique et certum aliquid 

 institutum esse, quod credere omni modo debent nationes, c. 9). 



Caspari godtgjorde, at den Mening, at Tertullian paa disse 

 Steder har udtalt, at den Troesformel, som vi kalde det aposto- 

 liske Symbol, hidrorer fra Christus, beroer paa en total Misfor- 

 staaelse eller snarere paa en Ikkeforstaaen saavel af Stederne 

 selv som af hele Tertullians Skrift. 



